motpart: Svenska förläggarföreningen, Svenska Bokhandlarföreningen

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Media, kultur och underhållning
Administration och organisation

title: Svenska Förläggarföreningen m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 260/2013 – Svenska Förläggarföreningen m.fl.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2013-11-20 (Dnr 260/2013)

text: Ärendet skrevs av efter att det planerade statistiksamarbetet förändrats.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – planerat statistiksamarbete inom bokbranschen

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket fick genom ett pressmeddelande med tillhörande faktablad som publicerades bl.a. på Bokrondellens webbplats i december 2012 kännedom om att de två branschorganisationerna Svenska Förläggareföreningen (SVF) och Svenska Bokhandlareföreningen (SVB) fr.o.m. den 1 juni 2013 tillsammans, inom ramen för Bokrondellen HB (Bokrondellen), planerade att ta fram mycket detaljerad statistik över bokförsäljningen till konsumenterna i Sverige (Statistiksamarbetet).

text: Mot bakgrund av denna information beslutade Konkurrensverket att inom ramen för ett initiativärende utreda det planerade Statistiksamarbetets förenlighet med konkurrensreglerna.

text: Konkurrensverket har genomfört en rad olika utredningsåtgärder inom ramen för ärendet. SVF, SVB och Bokrondellen har ålagts att besvara frågor och inkomma med material angående det planerade Statistiksamarbetet. Konkurrensverket har även genomfört möten med Bokrondellen, SVF respektive SVB.

text: Under utredningen har i huvudsak följande framkommit. Sexton återförsäljare av böcker, medlemsförlagen i SVF samt SVF och SVB kommer att delta i det planerade Statistiksamarbetet från start. Samtliga återförsäljare och förlag som så önskar kommer dock att ha möjlighet att delta i det planerade Statistiksamarbetet.

text: Bokrondellen ägs av bl.a. Bonnierförlagen, Nordstedts Förlagsgrupp och Natur och Kultur. Bokrondellen har tecknat sekretessavtal med var och en av dessa avseende den försäljningsinformation som Bokrondellen kommer att få del av genom det planerade Statistiksamarbetet.

text: Ursprungligen omfattade det planerade Statistiksamarbetet dagligt utbyte av mycket färsk och detaljerad information av bl.a. försäljningskronor och försäljningsvolymer uppdelat per län. Under utredningens gång har det planerade statistiksamarbetet emellertid förändrats bl.a. på så sätt att uppgifterna kommer att göras tillgängliga med större fördröjning och vara nedbrutna på fem större regioner i stället för länsvis.

text: Baserat på den statistik som SVF och SVB kommer att få tillgång till kommer SVF och SVB i sin tur att dessutom publicera månadsrapporter respektive tertialrapporter. Såväl månadsrapporterna som tertialrapporterna kommer att vara tillgängliga för allmänheten kostnadsfritt med en så liten tidsfördröjning som möjligt.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensbegränsande samarbeten mellan företag är enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, respektive

text: artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: förbjudna. Förbudet gäller bl.a. avtal eller samordnade beteenden om priser, produktionsbegränsning och marknadsdelning. Även informationsutbyte kan omfattas av detta förbud. Informationsutbyte mellan företag på en marknad kan vara konkurrensbegränsande genom att det kan underlätta för företag att samordna sina verksamheter både genom att underlätta överenskommelser om riktmärken för samordning och genom att underlätta för företagen att övervaka att en samordning efterlevs.

text: Utgångspunkten för konkurrensreglerna är att marknadens aktörer i princip ska agera självständigt vilket skapar bästa möjliga förutsättningar för samhällsekonomisk nytta. Informationsutbyte mellan konkurrerande företag kan ge upphov till olika effektivitetsvinster, men det kan också vara av sådan art att utbytet ersätter företagens självständiga agerande. På så vis kan den strategiska osäkerheten på marknaden minska vilket kan medföra negativa effekter för konkurrensen och konsumenterna.

text: Vid bedömningen av om ett informationsutbyte omfattas av förbudet i konkurrensreglerna tas hänsyn till informationens beskaffenhet och marknadens egenskaper. Gällande det förstnämnda tas främst hänsyn till om det är fråga om strategisk information om exempelvis priser och kvantiteter, hur aggregerad informationen är, dess ålder, hur ofta den utbyts och vilken marknadskontext det är fråga om. Generellt kan sägas att ett informationsutbyte som består av individualiserad, för företagen strategiskt viktig, färsk information som utbyts ofta, med högre sannolikhet kan komma att bedömas som konkurrensbegränsande och därmed vara förbjuden. Vad gäller marknadsstrukturen är risken för konkurrensbegränsande effekter av ett informationsutbyte generellt sett större på en koncentrerad marknad än på en icke koncentrerad marknad, på en marknad med höga inträdeshinder än på en marknad med låga inträdeshinder och på en marknad med homogena produkter än på en marknad med heterogena

text: produkter. Vidare kan stabila marknadsandelar hos aktörerna vara en indikator på att ett informationsutbyte har skadat konkurrensen på marknaden.

text: Mot bakgrund av vad som framkommit under utredningen om det planerade Statistiksamarbetet och de ändringar i Statistikssamarbetet som har genomförts under Konkurrensverkets utredning gör Konkurrensverket bedömningen att det för närvarande inte föreligger tillräckliga skäl att utreda ärendet vidare. Ärendet avskrivs därför från vidare handläggning.

text: Konkurrensverket kommer att följa utvecklingen på marknaden.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om det planerade Statistiksamarbetet strider mot konkurrensreglerna.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av beslutet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL.

text: Särskild talan om förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL väcks genom ansökan om stämning vid Marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit Antonia Wopenka.


arendetyp: 3.2.4 Uppmärksamma och ingripa mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS)

motpart: Konkurrensverket

nyckelord: 3.2.4 Uppmärksamma och ingripa mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS)

publisher: Konkurrensverket

title: Samhall AB - Försäljning av städtjänster

org: kkv

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, dnr 260/2017 – Samhall

text: Konkurrensverkets beslut

type: rubrik

text: 2018-12-12 (Dnr 260/2017)

type: stycke

text: Konkurrensverket har granskat om Samhalls försäljning av städtjänster riskerar att snedvrida eller hämma konkurrensen. Utredningen visar att Samhalls prisnivå i genomsnitt förefaller vara något lägre än konkurrenternas men att Samhall har ändrat sina rutiner och riktlinjer för att säkerställa en marknadsmässig prissättning. Konkurrensverket fann sammanfattningsvis inte skäl att utreda ärendet vidare.

text: Ta del av Konkurrensverkets avskrivningsbeslut

text: Misstänkt konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet – städtjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Det misstänkta förfarandet Konkurrensverket inledde på eget initiativ i maj 2017 en utredning enligt

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, av Samhall AB:s (Samhall) agerande vid försäljning av städtjänster.

text: Inom ramen för utredningen har Konkurrensverket bland annat analyserat Samhalls kalkylmodeller och rutiner för prissättning. Vidare har ett antal kalkyler som Samhall använt vid deltagande i offentliga och privata upphandlingar 2016–2017 granskats. Konkurrensverket har även jämfört Samhalls priser med konkurrenternas priser i offentliga upphandlingar.

text: Bakgrund Bakgrunden är ett större antal klagomål som avser Samhalls försäljning av städtjänster. Dessa klagomål, sammanlagt 18 stycken, har inkommit till Konkurrensverket efter det att bestämmelsen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet infördes i KL den 1 januari 2010. Sex av klagomålen har inkommit under utredningens gång.

text: Flertalet av dessa klagomål har gällt specifika anbud som Samhall har lämnat i offentliga upphandlingar av städtjänster. Klagandena har gjort gällande att

text: Samhall har lämnat ett för lågt pris. Samtliga klagomål mot Samhall har avskrivits från vidare utredning utifrån Konkurrensverkets prioriteringspolicy.

text: Konkurrensverket har även i andra sammanhang uppmärksammats på Samhalls försäljning av städtjänster och att vissa privata aktörer anser att Samhalls prissättning av städtjänster snedvrider konkurrensen på marknaden.

text: Det är mot denna bakgrund som Konkurrensverket har funnit anledning att öppna en utredning för att samlat analysera Samhalls förfaranden vid prissättning av städtjänster i Sverige.

text: Samhall Samhall är ett helägt statligt bolag. Företaget har till uppdrag att skapa utvecklande arbeten åt personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga (kärnuppdraget). Utvecklande arbeten ska skapas genom att Samhall producerar efterfrågade varor och tjänster. Uppdraget regleras i Samhalls bolagsordning, bolagsstämmans beslut och i ägaranvisningarna. Anvisningarna av arbetslösa personer med funktionsnedsättning till Samhall görs av Arbetsförmedlingen.

text: För kärnuppdraget erhåller Samhall en merkostnadsersättning från staten. För 2017 uppgick merkostnadsersättningen till 4,4 miljarder kronor med ett mål att ge arbete åt personer med funktionsnedsättning motsvarande 29,4 miljoner lönetimmar. Merkostnadsersättningen ska täcka kostnader för bland annat lägre arbetstakt hos medarbetarna, utvecklingsinsatser, anpassade arbetsplatser samt att uppsägningar inte sker vid arbetsbrist. I övrigt sker en stor del av finansieringen genom kundintäkter.

text: Samhalls bolagsordning anger att verksamheten ska bedrivas enligt affärsmässiga principer samt på marknadens villkor varvid ska iakttas att övriga näringslivet inte utsätts för osund konkurrens. Enligt den hållbarhetspolicy som beslutats av Samhalls styrelse får merkostnadsersättningen inte användas för att priskonkurrera.

text: Samhall hade ca 23 000 anställda under 2017 och intäkterna samma år uppgick till 8,3 miljarder kronor. Förutom merkostnadsersättningen mottog Samhall även bidrag för andra typer av uppdrag som t.ex. utvecklingsanställningar. Den större delen av intäkterna vid sidan av merkostnadsersättningen kom dock från försäljning. Nettoomsättningen var 3 miljarder kronor, varav 2 miljarder kronor från

text: segmentet tjänster där bland annat städtjänster ingår. Andra segment inom Samhall är bemannade lösningar och industri/förpackning/montering.

text: Samhall erbjuder städtjänster till offentliga och privata kunder i olika miljöer såsom kontor, trapphus, butiker och skolor. Vanligt förekommande tilläggstjänster är fönsterputs, golvvård, mattstädning och tillhandahållande av förbrukningsmaterial.

text: För delar av vissa uppdrag använder sig Samhall av underleverantörer. Utredningen visar att detta endast sker i liten omfattning.

text: Europeiska kommissionens utredning om statligt stöd Europeiska kommissionen (kommissionen) har i ett beslut från december 2017 rörande Samhall slagit fast att svenska staten har gett Samhall statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden. Orsaken till detta är bland annat att svenska staten vid tidpunkten för kommissionens granskning inte haft tillräckliga system för att säkerställa att merkostnadsersättningen inte överstiger kostnaderna för att fullgöra Samhalls allmännyttiga uppdrag.

text: Svenska staten har åtagit sig att genomföra förändringar för att det statliga stödet till Samhall ska vara förenligt med EU:s regelverk. Kommissionen har accepterat dessa åtaganden. Åtagandena ska vara genomförda senast den 31 december 2018.

text: Svenska staten har bland annat åtagit sig att se till att ersättningen till Samhall inte överstiger vad som krävs för att täcka Samhalls nettokostnader för uppdraget. Staten har även åtagit sig att säkerställa kontroll av överkompensation och återbetalning vid sådan eventuell överkompensation. De nya reglerna om merkostnadsersättningens storlek, Samhalls redovisning samt statens kontroll av denna och återkrav av eventuell överkompensation kommer att regleras i förordningen (

text: ) om statlig ersättning till Samhall Aktiebolag för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som träder i kraft den 1 januari 2019.

text: I kommissionens beslut anges att det är viktigt att Samhall tillämpar marknadsmässiga priser eftersom för lågt satta priser påverkar ersättningsmekanismens trovärdighet. Kommissionen anser att Samhall tillämpar marknadsmässiga priser då statistik över vunna upphandlingar talar för detta och Samhall har fastställda rutiner för att beräkna marknadsmässiga priser. Även regeln om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet och Konkurrensverkets tillsyn enligt densamma ligger till grund för kommissionens slutsats att Samhall tillämpar marknadsmässiga priser.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Huvudsakliga utredningsåtgärder I ärendet har uppgifter inhämtats från Samhall och andra marknadsaktörer genom möten och ålägganden att tillhandahålla uppgifter. Konkurrensverket har bland annat ålagt Samhall att svara på frågor om företagets prissättning samt inkomma med priskalkyler för ett flertal utvalda offentliga och privata upphandlingar. Konkurrensverket har vidare begärt in information från privata aktörer på städmarknaden om deras prissättning och kalkyler, i syfte att jämföra med Samhalls prissättningsmodell och prissättning i enskilda upphandlingar. Konkurrensverket har även varit i kontakt med Samhalls kunder på den privata marknaden för att få en beskrivning av Samhall som leverantör och få en bild av eventuella prisskillnader i förhållande till konkurrerande städföretag.

text: Marknaden Under 2017 fanns det ca 9 000 städföretag i Sverige. Av dessa hade 82 procent färre än fem anställda och en halv procent hade fler än 200 anställda.

text: Några av de största aktörerna inom städtjänster är ISS Facility Services AB, Sodexo AB, Samhall och Allianceplus AB. En hög andel av företagen är baserade i storstadsregionerna Stockholm, Västra Götaland och Skåne.

text: De senaste åren har städbranschen präglats av ökad konkurrens med prispress som följd. Flertalet aktörer beskriver låga inträdeshinder i branschen där det anses mycket enkelt att starta nytt företag.

text: Städtjänster säljs dels på en privat marknad, dels genom offentlig upphandling till bland annat staten, kommuner och landsting. Många aktörer uppger att de inte deltar i offentliga upphandlingar eftersom det i sådana upphandlingar ofta är stort fokus på lägsta pris, samt att processen kan vara komplicerad och att företagen inte anser sig tillräckligt stora för uppdragen.

text: Vad gäller storleken på uppdrag visar utredningen att vissa uppdrag är så pass stora att alla städbolag inte har kapacitet att konkurrera om dem, exempelvis rikstäckande uppdrag. Samhall är verksamt i hela landet och har kapacitet att konkurrera om den typen av uppdrag.

text: Vidare visar utredningen att det generellt krävs viss lokal eller regional etablering för att kunna ta uppdrag på en ort. Orsaker till detta är bland annat att det ofta krävs lokalkontor för lager, arbetsledning och utbildningar samt att lokal etablering har påverkan på transport- och resekostnaderna. Marknadsaktörer har

text: beskrivit att konkurrensen är svagare utanför storstäderna. Det stora flertalet företag verksamma inom städbranschen är små lokala företag som enbart tar uppdrag på en ort eller i en kommun.

text: Samhalls andel av städbranschens omsättning i Sverige uppskattas vara under fem procent, men kan vara mer betydande inom vissa områden. Samhalls andel av offentliga upphandlingar inom städtjänster uppskattas vara mellan fem och tio procent. Utöver offentliga upphandlingar har Samhall även vunnit ett flertal stora privata uppdrag med stor utbredning i hela landet, t.ex. städning av livsmedelsbutiker. Marknadsaktörer beskriver att denna typ av uppdrag är av viktig strategisk betydelse för att etablera eller utveckla verksamhet i ett område.

text: Merkostnadsersättningen Kommissionen har, som nämnts ovan, inte kunnat utesluta att merkostnadsersättningen till Samhall är högre än vad som krävs för att täcka nettokostnaden för skyldigheten att tillhandahålla den aktuella tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse.

text: Det har inte varit möjligt att utifrån Samhalls interna redovisning avgöra hur den internt fördelade merkostnadsersättningen per uppdrag förhåller sig till den faktiska merkostnaden.

text: Samhalls modell för prissättning Enligt Samhall är företagets priskalkyl konstruerad för att uppfylla kraven på marknadsmässighet och konkurrensneutralitet och för att skapa en prisbild liknande den för ett genomsnittligt företag inom branschen, ett s.k. normföretag som inte uppbär Samhalls merkostnader. Då priskalkylen görs utifrån normföretagets kostnader för det aktuella uppdraget, baseras den i huvudsak inte på Samhalls faktiska kostnader och intäkter. Således räknas inte heller merkostnadsersättningen med i priskalkylen.

text: Konkurrensverket kan konstatera att Samhalls modell för priskalkylering i huvudsak liknar de olika modeller som konkurrenter använder sig av. Utredningen har visat att det centrala när man tar fram en priskalkyl är att uppskatta den tid det tar att städa det aktuella objektet, den s.k. avverkningsgraden. Avverkningsgraden skiljer sig åt bland annat beroende på lokaltyp, yta och vilken städmetod som används. Den beräknade tidsåtgången påverkas även av hur ofta ytan ska städas, dvs. frekvensen, hur stor yta beräkningen baseras på och hur restid och ställtid beräknas. Både Samhall och andra aktörer använder sig av systemstöd för att kalkylera tidsåtgång och pris, men det förekommer också manuellt gjorda sammanställningar.

text: En annan viktig komponent vid prissättning är vilken timkostnad beräkningen utgår ifrån. Samhall har interna riktlinjer för vilken timkostnad som ska användas i en priskalkyl. Timkostnaden utgår från en schablonkostnad för städpersonal men innehåller även andra tillkommande kostnader samt vinst. Exempel på tillkommande kostnader är kostnader för städmaterial, arbetsledning och administration.

text: I en mindre andel av Samhalls priskalkyler används en kalkylmodell där kostnadskomponenter för tillkommande kostnader utöver personalkostnaden för städning manuellt läggs till av kalkyleraren. Samhall har i utredningen angett att detta hanteras av ett begränsat antal specialister för kalkylering.

text: Inom ramen för utredningen har Konkurrensverket granskat ett urval av priskalkyler från 2016 och 2017 för både offentliga upphandlingar och anbud till privata kunder. Urvalet av priskalkyler har gjorts med övervikt på uppdrag där det bedömts finnas en risk för avvikelser i kalkylerna eftersom Samhalls anbud varit betydligt lägre än konkurrenternas eller affärsmarginalen varit sämre. I några fall har Samhall dock inte kunnat lämna in efterfrågade priskalkyler. Granskningen visar att de värden som används i kalkylerna inte alltid överensstämmer med riktlinjerna. För Konkurrensverket framstår det därför inte som klart hur styrande dessa är i praktiken.

text: Samhall uppger också att företaget anpassar sina priser efter rådande marknadspris. I vissa fall innebär det att det offererade priset kan understiga det kalkylerade priset. I de fall där marknadspriset bedöms vara för lågt satt avstår Samhall ibland från att lämna anbud.

text: Samhall har under 2017–2018 vidtagit flera åtgärder för att säkerställa prissättningen samt uppföljningen av denna. Samhall justerade bland annat i januari 2018 sina riktlinjer gällande timkostnaden. Baserat på den granskning som gjorts bedömer Konkurrensverket att justeringen bör resultera i en höjning av timkostnaden för den mer vanligt förekommande timkostnadsmodellen.

text: Prisvariation på marknaden Konkurrensverkets utredning visar på stora prisvariationer mellan anbud i offentliga upphandlingar. Prissättningen av ett städuppdrag är komplicerad och kalkyler bygger i många fall på erfarenhet från tidigare uppdrag. Prisvariationer kan också bero på hur upphandlingsunderlagen är utformade och om det finns otydligheter i dessa, men även på det enskilda företagets möjligheter att utreda vilken resursåtgång uppdraget kräver.

text: Marginalerna för företag i branschen är ofta små. Särskilt vid uppdrag som ses som strategiskt viktiga kan priserna vara mycket pressade. Utredningen tyder även på att prisnivån skiljer sig mellan olika områden och att den är lägre i storstadsområdena.

text: Pris jämfört med andra marknadsaktörer Samhall samlar in och analyserar offentligt tillgänglig information om anbudspriserna i de offentliga upphandlingar där företaget har deltagit.

text: Konkurrensverkets kontakter med andra företag i städbranschen visar att Samhalls prisnivå upplevs ligga under nivån hos andra stora städbolag. Vissa företag uppger att de väljer att inte lägga anbud eller anpassar anbudet om de tror att Samhall kommer att delta i samma upphandling. Samtidigt framgår att det förekommer prispress på städmarknaden också från andra aktörer. Prispressen ses som hög även inom områden där Samhall inte är verksamt.

text: Konkurrensverket har analyserat om Samhalls prissättningsmodell genererar priser i nivå med konkurrenternas. I analysen har Konkurrensverket granskat upphandlingsstatistik för offentliga städupphandlingar, bland annat gällande andel vunna anbud och prisnivå.

text: Analysen av andel vunna upphandlingar i förhållande till konkurrenterna visar att Samhall i genomsnitt vinner offentliga upphandlingar i högre utsträckning än konkurrenterna. Analysen av prisnivån på lagda anbud visar att Samhalls pris i genomsnitt är något lägre än det genomsnittliga priset i aktuella upphandlingar. Prisanalysen visar också att variationerna i pris, mellan dels Samhall och konkurrenter men även Samhalls konkurrenter sinsemellan, kan vara stora. I vissa fall har Samhall ett pris som är betydligt lägre än konkurrenternas och i andra upphandlingar finns det konkurrenter som har ett pris som är betydligt lägre än Samhalls.

text: Upphandlingsstatistiken visar att antalet anbudsgivare i upphandlingar skiljer sig mellan länen. Andelen vunna anbud i vissa län är relativt hög.

text: Samhall använder samma prissättningsmodell i anbud till privata kunder som i offentliga upphandlingar, men har beträffande privata kunder inte tillgång till offentlig information om konkurrenternas priser.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig grund Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL får staten, en kommun eller ett landsting förbjudas att i en säljverksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur tillämpa ett visst förfarande om det snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens. Förbud får också meddelas om förfarandet hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas när det gäller förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt. För en kommun eller ett landsting kan även en verksamhet förbjudas om den inte är förenlig med annan lagstiftning. Verksamhetsförbud är dock inte möjligt för statlig säljverksamhet.

text: Ett eventuellt förbud enligt reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet är framåtriktat, dvs. den offentliga aktören kan endast förbjudas att fortsättningsvis tillämpa ett visst beteende.

text: Genom statens ägande av samtliga aktier i Samhall är reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet tillämpliga enligt

text: 3 kap. 28 §

text: KL. Samhall är ett företag enligt

text: 1 kap. 5 §

text: KL som erbjuder städtjänster på marknaden. Således är det fråga om offentlig säljverksamhet på det sätt som avses i

text: 3 kap. 27 §

text: KL. Att Samhall är statligt ägt medför att endast förfaranden kan förbjudas.

text: En offentlig säljverksamhet bör prövas med utgångspunkt i beteendets långsiktiga verkningar på förutsättningarna för en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden. De konkurrenssnedvridande eller konkurrenshämmande effekterna bör vidare vara av någon betydelse för att ett förbud ska kunna komma i fråga.

text: Relevant marknad Vid bedömningen av en potentiell konkurrensbegränsning enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL är det konkurrensen på den relevanta marknaden som ska bedömas. Vid avgränsning av relevant marknad avgränsas dels produktmarknaden, dels den geografiska marknaden. Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter som kunderna anser är utbytbara, dvs. sådana produkter som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos kunderna. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: Utredningen ger följande preliminära indikationer. Gällande produktmarknaden finns det indikationer på att vissa typer av städkontrakt skiljer sig från den övriga städmarknaden t.ex. genom sin storlek. Utredningen tyder även på att den geografiska marknaden skulle kunna avgränsas snävare än en övergripande nationell städmarknad. Konkurrensverket har dock inte gjort någon slutlig bedömning avseende avgränsningen av relevant marknad.

text: Samhalls prissättning Samhalls kärnuppdrag består i att finna sysselsättning för de personer som Arbetsförmedlingen anvisar företaget. Detta förutsätter att Samhall vinner en del

text: av de upphandlingar företaget deltar i. Samhall bör dock minimera de potentiella konkurrensproblem som följer av uppdraget.

text: Underprissättning anges i förarbetena som typexempel på beteende som kan snedvrida eller hämma konkurrensen. Ett exempel på att en offentlig aktör kan hämma konkurrensen är ”att privata företag på marknaden inte kan eller har svårt att arbeta inom ramen för vad som är ekonomiskt rimligt när den offentlige aktören sätter priser under självkostnadsnivå”.

text: En sådan snedvridning eller ett sådant hämmande av konkurrensen riskerar att medföra att resurser fördelas ineffektivt, effektiva aktörer slås ut och att incitamenten för innovation och utveckling försvagas.

text: När det gäller Samhall är utgångspunkten för Konkurrensverkets bedömning att priserna bör täcka företagets kostnader förutom de merkostnader som följer av företagets samhällsnyttiga uppdrag och som ska täckas av bland annat merkostnadsersättningen. Mottagen ersättning ska alltså inte ytterligare påverka prisnivån på marknaden.

text: Som konstaterats under avsnittet om merkostnadsersättningen så har det inte varit möjligt att utifrån Samhalls interna redovisning avgöra storleken på merkostnaderna i förhållande till merkostnadsersättningen för de olika kunduppdragen.

text: Då det saknas möjlighet att bedöma Samhalls prissättning utifrån dess intäkter och kostnader har utredningen fokuserats på om Samhalls kalkylmodeller och interna rutiner genererar priser i nivå med konkurrenternas.

text: Konkurrensverkets granskning visar att Samhall har en utvecklad modell för prissättning och att modellen för priskalkylering i huvudsak liknar modeller som konkurrenter använder sig av. Granskningen visar vidare att det finns ett stort antal parametrar som behöver värderas vid varje anbudslämning. Den visar också att de värden som används i kalkylerna inte alltid överensstämmer med Samhalls riktlinjer och att dessa riktlinjer innehåller en viss rörelsefrihet vilket medger att offererat pris kan understiga det kalkylerade priset.

text: Samhall samlar in och analyserar tillgänglig information om konkurrenternas priser i offentliga upphandlingar och skapar sig på så sätt en god uppfattning om hur företagets priser förhåller sig till konkurrenternas priser. Detta är en viktig

text: förutsättning för att Samhall ska kunna sätta priser i linje med de som råder på marknaden.

text: Utifrån den analys som Konkurrensverket gjort av andelen vunna upphandlingar och Samhalls prisnivå i förhållande till konkurrenternas förefaller Samhalls priser i genomsnitt vara något lägre än konkurrenternas.

text: Det har emellertid också framkommit att prissättning inom städmarknaden är komplicerad. Prisvariationen mellan olika företag i städupphandlingar är betydande.

text: Effekter av Samhalls prissättning Risken för konkurrensbegränsande effekter beror bland annat på hur stor del av marknaden som berörs av den ifrågasatta prissättningen.

text: Som konstaterats tidigare utgör Samhalls försäljning en relativt begränsad andel av städbranschen i Sverige. Samhalls närvaro är dock större inom vissa områden. På vissa snävare marknader kan Samhall ha en förhållandevis hög marknadsandel.

text: Konkurrensverket bedömer dock att risken för att konkurrensen på någon snävare marknad skulle skadas, utifrån de begränsade indikationer på underprissättning som föreligger, minskas av att det finns ett betydande antal aktörer och låga etablerings- och expansionshinder i branschen.

text: Även det faktum att Samhall har ett begränsat uppdrag, och ett fastställt antal lönetimmar att generera sysselsättning för, begränsar Samhalls potentiella andel av marknaden och företagets möjligheter att expandera.

text: Slutsats Sammantaget ger utredningen ingen tydlig indikation på att Samhall, givet de marknadsförhållanden som råder, vid prissättningen av sina städtjänster tillämpar kalkylmetoder och rutiner som riskerar att snedvrida eller hämma konkurrensen i den mening som avses i bestämmelsen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Konkurrensverket finner sammanfattningsvis inte skäl att utreda ärendet vidare. I sin bedömning har Konkurrensverket även vägt in att Samhall har ändrat sina rutiner och riktlinjer för prissättning under 2017 och 2018 i syfte att ytterligare säkerställa en marknadsmässig prissättning.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Det utesluter inte heller att frågan återigen kan komma att utredas om Konkurrensverket finner skäl för detta.

text: Särskild talan/subsidiär talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det misstänkta konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av förfarandet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt 3 kap. 2 § eller 3 kap. 32 § KL.

text: Särskild talan om förbud mot missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL (eller enligt

text: artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: ) väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Subsidiär talan om förbud mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga Karin Larsson.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Kopia till: Samhall AB

type: avgorande


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Avgiftshöjning - postboxar

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning — avgiftshöjning för hyra av postboxar

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 7 mars 2001 anfört klagomål över Postens kraftiga avgiftshöjningar från den 1 mars i år beträffande hyra av postboxar. Ni undrar om Konkurrensverket kan ingripa mot detta förfarande.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. För att verket skall utreda ett klagomål och pröva det aktuella agerandet med stöd av KL förutsätts normalt att agerandet påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den berörda varu- eller tjänstemarknaden.

text: Enligt

text: 19 §

text: KL finns ett flertal förfaranden som kan vara missbruk av en dominerande ställning och som är förbjudna enligt lagen. Ett sådant missbruk kan vara att ett dominerande företag påtvingar en kund oskäliga inköps- eller försäljningspriser, s.k. överprissättning. En prövning enligt KL i sådant fall får bl.a. anses omfatta en analys som visar om priset står i rimlig relation till den berörda tjänstens ekonomiska värde. [1] En annan fråga som aktualiseras är fastställande av relevanta marknader och hur Postens m.fl. aktörers distribution av brev m.m. mot särskild avgift skall beaktas i sammanhanget. [2]

text: I detta fall kan noteras att Posten enligt

text: postlagen (1993:1684)

text: inte har skyldighet att tillhandahålla postboxar. Uthyrning av postboxar omfattas inte heller av någon prisreglering från det allmännas sida. Här gäller således fri prissättning, dvs. företagen själva bestämmer vilka priser som skall gälla på området. I Konkurrensverkets rapport Avreglerade marknader i Sverige - en uppföljning (

text: ), som gjorts på uppdrag av regeringen, redovisas närmare vad som gäller enligt

text: postlagen

text: och

text: postförordningen (1993:1709)

text: . Vidare analyseras i rapporten villkoren för tillträde till den postala infrastrukturen och bl.a. systemet med postboxar.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Konkurrensverket vill påminna om att när verket i ett visst fall beslutar att inte meddela något åläggande enligt

text: 23 §

text: KL uppkommer en subsidiär talerätt. Den innebär att de berörda företagen får väcka talan vid Marknadsdomstolen och begära att domstolen meddelar ett åläggande.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Kopia till:

text: Posten

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

text: [1] Frågor som rör oskäliga affärsvillkor, konkurrensreglerna och beslut av EG-domstolen utvecklas i

text: Konkurrenslagen

text: - en kommentar (Carlsson m.fl.; s. 246 f.).

text: [2] Konkurrensverket har i beslut med dnr 683/94, 1136/94, 389/96 och 928/97 behandlat konkurrensfrågor med koppling till postboxsystemet.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Bostads AB Poseidon - ramavtal rörande hantverkstjänster

text: Bostads AB Poseidon – avrop från ramavtal rörande hantverkstjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Bostads AB Poseidon har brutit mot principerna om likabehandling och öppenhet i

text: 1 kap. 9 § lagen (2007:1091)

text: om offentlig upphandling (LOU) genom att i ett avrop från kombinerade ramavtal skapa ett utrymme för godtycklig valfrihet.

text: Ärendet

text: Bakgrund

text: Vi har tagit emot ett tips där det påstås att ni gjort ett felaktigt avrop från Upphandlingsbolaget i Göteborgs stads ramavtal för byggnads- och installationsarbeten samt reparations-, underhålls-, service- och ombyggnadsarbeten.

text: Av tipset framgår att ni är avropsberättigade från två ramavtal avseende samma tjänster. Det ena avtalet (ramavtal 1) avser avrop av uppdrag som bedöms uppgå till maximalt 100 000 kronor. Ersättningen utges på löpande räkning enligt en prislista. Avrop från ramavtal 1 sker genom rangordning. Det andra ramavtalet (ramavtal 2) avser avrop av uppdrag som bedöms övserkrida gränsen för avtal 1, d.v.s. 100 000 kronor. Avrop från ramavtal 2 sker genom förnyad konkurrensutsättning.

text: Enligt tipset har ni avropat från ramavtal 2 och genomfört en förnyad konkurrensutsättning av sådana tjänster som omfattas av ramavtal 1. Er avropsförfrågan har i praktiken resulterat i ytterligare ett ramavtal, ramavtal 3. Ramavtalsvolymen avseende ramavtal 3 uppgår till 3 miljoner kronor per år.

text: Avropet avser den typ av uppdrag med mindre värde som borde avropas från ramavtal 1. Följden av agerandet blir att ramavtal 1 satts ur spel och att det skapats en möjlighet att fritt välja mellan olika leverantörer. Det finns därmed ingen möjlighet att förutse under vilka förutsättningar kontraktstilldelning kommer att ske.

text: Poseidons inställning

text: Ni har sammanfattningsvis berättat följande om avropet. En förnyad konkurrensutsättning för ett av åtta förvaltningsområden, Distrikt Väster, har genomförts. Uppdraget uppskattades till ca tre miljoner kronor, vilket innebar att ramavtal 2 tillämpades. Viktiga kriterier i den förnyade konkurrensutsättningen var att säkerhetsställa korta leveranstider och att de hantverkare som kommer att utföra uppdraget har erforderlig kompetens.

text: Det är förenligt med ramavtal 2 att avropa ett tydligt avgränsat uppdrag som både kan omfatta specifika objekt eller löpande service- och underhållsarbeten. Syftet med ramavtal 2 är att möjliggöra åtaganden uner viss tid och inte endast enstaka insatser. Begreppet ”uppdrag” är inte närmare definierat i något av ramavtalen. Ett uppdrag bygger på att beställaren anger förutsättningarna för uppdraget. Uppdrag i avropssammanhang är behovsstyrt. Det är den avropande myndigheten som, i enlighet med principen om köparens rätt till sina preferenser, själv definierar sitt behov och därmed förutsättningen för uppdraget. Syftet med reglerna kring förnyad konkurrensutsättning är att ”garantera den nödvändiga flexibiliteten” (se skäl 11 till direktiv

text: ) vilket möjliggör att beställaren kan ta tillvara sina specifika behov i varje avropssituation.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedriver tillsyn över upphandlingslagstiftningen i syfte att öka regelefterlevnaden och att bidra till en effektiv offentlig upphandling. Tillsynen bedrivs bland annat genom tillsynsbeslut eller ansökan om upphandlingsskadeavgift enligt

text: 17 kap. 1 §

text: LOU.

text: Rättsläget

text: Syftet med upphandlingsreglerna är bland annat att upphandlande myndigheter ska använda offentliga medel för köp av varor och tjänster på bästa sätt, genom att uppsöka och dra nytta av konkurrensen på aktuell marknad. Samtidigt syftar regelverket till att ge leverantörerna möjlighet att tävla på lika villkor i varje upphandling.

text: Vid offentlig upphandling ska upphandlande myndigheter behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt samt genomföra upphandlingar på ett öppet sätt. Vid upphandlingar ska även principerna om ömsesidigt erkännande och proportionalitet följas. Detta följer av

text: 1 kap. 9 §

text: LOU.

text: Vid tilldelning av kontrakt som grundar sig på ett ramavtal får parterna inte väsentligt avvika från villkoren i avtalet. Detta framgår av

text: 5 kap. 2 § andra stycket

text: LOU.

text: Upphandlingsunderlagen

text: Av de administrativa föreskrifterna för ramavtal 1 framgår att avtalet gäller för avrop av uppdrag som bedöms uppgå till maximalt 100 000 kronor. Detta följer av punkten 9.

text: Av de administrativa föreskrifterna för ramavtal 2 framgår att avtalet ansluter till ramavtal 1 och gäller för uppdrag som bedöms överstiga den gräns som respektive beställare har på dessa avtal. Om inget löpande räkningsavtal finns för beställaren gäller detta ramavtal från 100 000 kronor. Detta kan utläsas under rubriken ”Beloppsgränser för användandet av ramavtalet”.

text: Av de administrativa föreskrifterna för ramavtal 2 följer att en förnyad konkurrensutsättning enligt

text: 5 kap. 7 §

text: LOU kan göras för varje uppdrag. I den förnyade konkurrensutsättningens förfrågan ska uppdragets omfattning och övriga förutsättningar att närmare preciseras enligt de förutsättningar som anges i ramavtalen. Detta framgår under punkten AFC/AFD.1.

text: Det aktuella avropet

text: Av avropet, som skett i form av en förnyad konkurrensutsättning, framgår att omfattningen utgörs av 4 440 stycken bostäder och 165 stycken lokaler i distrikt Väster. Avropet syftar till att täcka det behov som föreligger utöver det som bedrivs i egen regi. Den ”beräknade ramavtalsvolymen” uppgår till 3 miljoner kronor per år. Detta följer av punkten AFA.21.

text: Av punkten AFC.1 framgår att avtalen omfattar mindre nyinstallationer samt mindre reparations- underhålls- och ombyggnadsarbeten.

text: Avropet gäller under perioden den 1 mars 2014 – den 1 juni 2015, med en beställaroption som ger beställaren rätt att förlänga avtalsperioden med upp till 24 månader. Detta följer av punkten AFC.4.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Frågan i ärendet är om utformningen av ert avrop strider mot likabehandlingsprincipen och mot principen om öppenhet.

text: Inledningsvis kan konstateras att det är fråga om två stycken ramavtal med samma avtalsområde; byggnads- och installationsarbeten samt reparations-, underhålls-, service- och ombyggnadsarbeten. Av de två ramavtalen framgår vilken respektive avropsordning som ska användas vid avrop. För uppdrag som bedöms uppgå till maximalt 100 000 kronor ska ramavtal 1 tillämpas (rangordning), och för uppdrag som bedöms överstiga beloppet ska ramavtal 2 tillämpas (förnyad konkurrensutsättning).

text: Vi anser att det måste klart och tydligt framgå av ramavtalet och upphandlingsunderlagen vilka omständigheter som avropande myndigheter lägger till grund för valet av modell för tilldelning. Det är av vikt för att ramavtalsleverantörer ska kunna uppskatta och planera hur stora resurser som de kommer att behöva avsätta för ett visst ramavtal. Brister i öppenhet får till följd att ramavtalsleverantörerna inte kan avge sina mest konkurrenskraftiga anbud.

text: Vi finner att det finns en tydlig angiven beloppsgräns för uppdrag i upphandlingsunderlagen som i sin tur styr vilken avropsordning som ska tillämpas. Avgörande för vilket ramavtal som ska tillämpas är således värdet av uppdraget. Begreppet uppdrag är inte närmre definierat i något av de två ramavtalen.

text: Ni har i avrop gällande distrikt Väster beräknat ramavtalsvolymen till 3 miljoner kronor per år samt uppgett ert fastighetsbestånd. Avropet har skett genom en förnyad konkurrensutsättning utifrån ramavtal 2. Avropet syftar till att täcka det behov som föreligger av tjänsterna utöver det som bedrivs i egen regi.

text: Vi gör följande bedömning. Avropande myndighet kan beroende på hur uppdraget definieras avgöra vilket av ramavtalen som blir tillämpligt. Uppdrag som typiskt sett ska avropas från ramavtal 1 kan därför avropas från ramavtal 2. Ramavtalsleverantörerna till ramavtal 1 kan därför lätt förbigås. För att upprätthålla kombinationen av ramavtalen är det därför viktigt att beloppsgränsen respekteras och att avropen är tydligt avgränsade. Vi anser att ni genom ert vida uppdrag i avropet skapat en godtycklig valfrihet i fråga om vilket ramavtal som ska användas vid tilldelning av kontrakt. Vi finner därmed att skapandet av detta utrymme för skönsmässig bedömning strider mot principerna om likabehandling och öppenhet.

text: Slutsats

text: Vi anser att det genomförda avropet strider mot principerna om likabehandling och öppenhet i

text: 1 kap. 9 §

text: LOU. I detta fall har vi ansett att det fanns ett viktigt klargörande att förmedla. På grund av processekonomiska skäl har vi valt att inte föra talan om upphandlingsskadeavgift.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Magnus Johansson.

text: HUR MAN ÖVERKLAGAR, bilaga 1.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

title: Ersättningsnivåer - personskadeförsäkringar

text: Er skrivelse om försäkringsbolagens ersättningar

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 3 mars 2000 anfört klagomål över att försäkringsbolagen använder sig av gemensamma schabloner vid utbetalning av försäkringsersättning.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen (

text: ), KL. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


title: Avgiftshöjning - postboxar

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning — avgiftshöjning för hyra av postboxar

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 7 mars 2001 anfört klagomål över Postens kraftiga avgiftshöjningar från den 1 mars i år beträffande hyra av postboxar. Som en bakgrund eller förklaring till prishöjningarna framhåller Ni bl.a. den bristande konkurrensen på området. Vidare anser Ni att Postens höjning är i strid med

text: konkurrenslagens

text: förbud mot missbruk av en dominerande ställning.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. För att verket skall utreda ett klagomål och pröva det aktuella agerandet med stöd av KL förutsätts normalt att agerandet påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den berörda varu- eller tjänstemarknaden.

text: Enligt

text: 19 §

text: KL finns ett flertal förfaranden som kan vara missbruk av en dominerande ställning och som är förbjudna enligt lagen. Ett sådant missbruk kan vara att ett dominerande företag påtvingar en kund oskäliga inköps- eller försäljningspriser, s.k. överprissättning. En prövning enligt KL i sådant fall får bl.a. anses omfatta en analys som visar om priset står i rimlig relation till den berörda tjänstens ekonomiska värde. [1] En annan fråga som aktualiseras är fastställande av relevanta marknader och hur Postens m.fl. aktörers distribution av brev m.m. mot särskild avgift skall beaktas i sammanhanget. [2]

text: I detta fall kan noteras att Posten enligt

text: postlagen (1993:1684)

text: inte har skyldighet att tillhandahålla postboxar. Uthyrning av postboxar omfattas inte heller av någon prisreglering från det allmännas sida. Här gäller således fri prissättning, dvs. företagen själva bestämmer vilka priser som skall gälla på området. I Konkurrensverkets rapport Avreglerade marknader i Sverige - en uppföljning (

text: ), som gjorts på uppdrag av regeringen, redovisas närmare vad som gäller enligt

text: postlagen

text: och

text: postförordningen (1993:1709)

text: . Vidare analyseras i rapporten villkoren för tillträde till den postala infrastrukturen och bl.a. systemet med postboxar.

text: Konkurrensverket vill påminna om att när verket i ett visst fall beslutar att inte meddela något åläggande enligt

text: 23 §

text: KL uppkommer en subsidiär talerätt. Den innebär att de berörda företagen får väcka talan vid Marknadsdomstolen och begära att domstolen meddelar ett åläggande.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Kopia till:

text: Posten

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

text: [1] Frågor som rör oskäliga affärsvillkor, konkurrensreglerna och beslut av EG-domstolen utvecklas i

text: Konkurrenslagen

text: - en kommentar (Carlsson m.fl.; s. 246 f.).

text: [2] Konkurrensverket har i beslut med dnr 683/94, 1136/94, 389/96 och 928/97 behandlat konkurrensfrågor med koppling till postboxsystemet.


beslutstyp: Avskrivning Gryningsräd

nyckelord:
11 Missbruk dominerande ställning
Distribution, logistik och transport

title: Posten AB

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 262/2011- Posten AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2012-05-03 (Dnr 262/2011)

text: K onkurrensverket fick information om att Posten tillämpade rabattstrategier som riskerade att utestänga Bring från marknaden.

text: Den genomförda analysen har inte kunnat visa att Postens prissättning lett till eller kan leda till utestängning av konkurrenter. Konkurrensverket gör därför bedömningen att det saknas skäl att fortsätta utredningen och ärendet avskrivs från vidare handläggning.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning – Postens prissättning av stora sändningar post

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Bakgrund

text: Den svenska postmarknaden kan delas upp i tre delmarknader: sändningar post, kontorspost och övriga enstaka försändelser. Med sändningar avses serier av försändelser med samma format och vikt som vanligtvis produceras industriellt med hjälp av datorstöd och som lämnas in till postoperatören vid ett och samma tillfälle. Kontorspost är post som normalt frankeras i frankeringsmaskin och som vanligtvis distribueras som enstaka försändelser. Övriga enstaka försändelser är s.k. brevlådepost dvs. post som postas i brevlåda vanligtvis frankerad med frimärken. Mellan 70-75 procent av den svenska postmarknaden består av sändningar post.

text: Posten AB svarar för den svenska delen av den dansk- och svenskägda postkoncernens ledningsfunktioner och gemensamma enheter. Den operativa verksamheten bedrivs i Posten Meddelande AB (nedan Posten). Postens utdelningstjänst når samtliga adressater i Sverige. På marknaden sändningar post erbjuder Posten bland annat tjänsterna ADR (Adresserad Direktreklam), Ekonomibrev och Posttidningar. Posten erbjuder distribution med olika leveransvillkor, dvs. A- eller B-post, där A-post når mottagaren nästa vardag och B-post inom tre vardagar. För sorterade sändningar post tillämpar Posten zonprissättning. Zonprissättningen innebär att Posten har delat in adressaterna i ett s.k. lågprisområde och ett s.k. normalprisområde. Lågprisområdet omfattar främst storstadsområdena.

text: Posten är verksamt på samtliga tre delmarknader av den svenska postmarknaden. Den enda delmarknad där Posten möter konkurrens av betydelse är på delmarknaden sändningar post där Bring Citymail Sweden AB (nedan Bring) också är verksamt.

text: Brings utdelningstjänst, som i huvudsak är koncentrerad till storstadsområdena, når drygt hälften av Sveriges samtliga adressater med utdelning tre specifika dagar i veckan. Bring distribuerar nästintill uteslutande sändningar post och erbjuder på denna marknad bland annat tjänsterna ADR (Adresserad Direktreklam), Administrativa Rutiner (AR) och Posttidningar vilka är motsvarigheterna till de tjänster Posten erbjuder och som beskrivits ovan.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket fick under våren 2011 information om att Posten tillämpade två rabattstrategier som riskerade att utestänga Bring från marknaden. Den ena rabattstrategin tog enligt uppgift direkt sikte på att ta volymer från Bring genom att kunderna erbjöds 20 procents rabatt på till Posten tillkommande volymer. Den andra rabattstrategin bestod enligt uppgift av en årsvolymrabatt där den rabatt kunden erhöll var större om kunden valde att distribuera hela sin volym med Posten jämfört med om kunden valde Posten för enbart del av sin volym. På dessa grunder ansökte Konkurrensverket om tillstånd att få genomföra platsundersökning.

text: Efter beslut av Marknadsdomstolen genomförde Konkurrensverket den 3 maj 2011 en platsundersökning i enlighet med

text: 5 kap.

text: och

text: 7 §§

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, hos Posten Meddelande AB, Posten AB och Posten Norden AB för att utreda om Posten Meddelande AB hade överträtt förbudet i

text: 2 kap. 7 §

text: KL och

text: artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF-fördraget.

text: Vid platsundersökningen inhämtades såväl elektroniskt som fysiskt material. Utöver genomgång av det material som Konkurrensverket omhändertog vid platsundersökningen, har Konkurrensverket genomfört en rad ytterligare utredningsåtgärder. Bland annat har Konkurrensverket haft möten med Posten och tillställt Posten frågeskrivelser. Konkurrensverket har även haft kontakter med Post- och telestyrelsen, Bring och andra marknadsaktörer. Det omhändertagna materialet från platsundersökningen och de svar Konkurrensverket har erhållit har granskats och analyserats.

text: Utredningen har avsett de ovan nämnda rabattstrategierna samt Postens prissättning i sin helhet av stora sändningar post. Eftersom ovan nämnda rabattstrategier har avsett tjänsterna ADR, Ekonomibrev och Posttidningar med

text: leveransvillkor B-post och eftersom Bring erbjuder motsvarigheter till dessa tjänster, har utredningen avgränsats till att avse dessa tjänster. Utredningen har således avsett frågan om Postens prissättning av tjänsterna ADR, Ekonomibrev och Posttidningar med leveransvillkor B-post är sådan att den utestänger en lika effektiv konkurrent i strid med

text: 2 kap. 7 §

text: KL och

text: artikel 102 EUF-fördraget

text: . Konkurrensverket har härvid inhämtat data från Posten om bland annat kunder, volymer, grunder för Postens prissättning år 2011 och Postens kostnader i anslutning till dessa tjänster år 2010. Konkurrensverket har även inhämtat data från Bring.

text: Utgångspunkten för utredningen har varit Europeiska kommissionens vägledning om kommissionens prioriteringar vid tillämpningen av artikel 82 EG-fördraget på företags missbruk av dominerande ställning genom utestängande åtgärder (K[2009] 864 slutlig), nedan kommissionens vägledning.

text: Skäl för beslutet

text: Utgångspunkt

text: I

text: 2 kap. 7 §

text: KL och i

text: artikel 102 i EUF-fördraget

text: anges att missbruk av dominerande ställning är förbjudet. Ett sådant missbruk kan bestå i att ett dominerande företag direkt eller indirekt påtvingar någon oskäliga inköps- eller försäljningspriser eller andra oskäliga affärsvillkor.

text: Relevant marknad och dominans

text: En dominerande ställning har av EU-domstolen definierats som en stark ekonomisk ställning hos ett företag som gör det möjligt för företaget att i betydande omfattning agera oberoende av kunder och konkurrenter och i förlängningen av konsumenterna. EU-domstolen har vidare uttalat att en dominerande ställning i regel grundas på ett flertal omständigheter som, tagna var för sig, inte nödvändigtvis behöver vara avgörande. Särskilt viktigt är dock företagets marknadsandel på den relevanta marknaden. För att kunna avgöra om Posten har en dominerande ställning måste den relevanta marknaden avgränsas.

text: Marknadsdomstolen har i målen

text: MD 1998:15

text: och

text: MD 2011:14

text: avgränsat relevant marknad till den svenska marknaden för stora sändningar post. Konkurrensverket anser inte att det i detta ärende finns anledning att avgränsa relevant marknad på annat sätt. Inte heller har Konkurrensverket funnit skäl att ytterligare precisera den relevanta marknaden eftersom det inte har någon betydelse för dominansprövningen.

text: I ovan nämnda mål uttalade Marknadsdomstolen att Posten har en dominerande ställning på den relevanta marknaden. Konkurrensverket utredning har visat att mycket starka skäl talar för att Posten har en dominerande ställning på den relevanta marknaden. Posten är det överlägset största företaget på marknaden och det enda företaget som har ett rikstäckande distributionsnät för postbefordran. Därtill kommer att Posten har en betydande finansiell styrka.

text: Missbruk

text: Konkurrensverket inleder med att konstatera att den 20 procents rabattkampanj, som var en av grunderna för Konkurrensverkets ansökan om platsundersökning, varit en engångshändelse av isolerad och begränsad karaktär hos Posten, att kampanjen resulterat i enbart ett fåtal kundavtal och att inga faktiska utskick med erhållande av rabatten har gjorts. Vidare har Konkurrensverket kunnat konstatera att Posten, så snart rabattkampanjen blivit känd, skyndsamt vidtagit åtgärder för att få denna att upphöra. Med hänsyn härtill och till att rabattkampanjen enbart har haft en marginell effekt på marknaden har Konkurrensverket inte funnit skäl att ytterligare utreda denna kampanj.

text: När det sedan gäller övriga delar i utredningen vill Konkurrensverket framhålla följande.

text: Dominerande företag har rätt att konkurrera utifrån vad deras effektivitet tillåter och efter vad som är normalt branschbeteende. Sådan konkurrens är till nytta för konsumenterna.

text: Förbudet mot missbruk av dominerande ställning tar sikte på sådana utestängande förfaranden som på längre sikt leder till skada för konsumenterna genom att de har en skadlig inverkan på konkurrensen. I kommissionens vägledning anges att det i regel endast är förfaranden som har lett till eller kan leda till en utestängningseffekt för lika effektiva konkurrenter som har skadlig inverkan på konkurrensen. Det är i allmänhet endast när ett förfarande har lett till eller kan leda till en sådan utestängningseffekt som det är motiverat för de konkurrensvårdande myndigheterna att ingripa. Ett ingripande riskerar annars att leda till att priserna drivs upp till skada för konsumenterna. Av detta följer att förbudet mot missbruk av dominerande ställning inte syftar till att skydda konkurrenter som inte är lika effektiva som företaget med dominerande ställning. Det primära skyddsintresset är i stället den konkurrens som leder till konsumentnytta.

text: För att avgöra om Postens prissättning av ADR, Ekonomibrev och Posttidning med leveransvillkor B-post har lett till eller kan leda till utestängning av lika effektiva konkurrenter och därmed utgör ett missbruk som motiverar ett

text: ingripande har Konkurrensverket, i enlighet med kommissionens vägledning, genomfört en lika effektiv konkurrent-analys med användande av de pris- och kostnadsmått som anvisas i kommissionens vägledning.

text: Den av Konkurrensverket genomförda analysen har inte kunnat visa att Postens prissättning av nämnda tjänster inklusive tidigare nämnda årsvolymrabatt lett till eller kan leda till utestängning av lika effektiva konkurrenter.

text: Vid denna utgång gör Konkurrensverket därför bedömningen att det saknas skäl att fortsätta utreda Postens prissättning avseende stora sändningar post. Utredningen avslutas därför och ärendet avskrivs från vidare handläggning.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL eller

text: artikel 102 i EUF-fördraget

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Erik Westerström.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Borlänge kommun - avtal om anordnande av boende för ensamkommande flyktingbarn m.m.

text: Borlänge kommun – avtal om anordnande av boende för ensamkommande flyktingbarn

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet och kommer inte att ytterligare utreda Borlänge kommuns direktupphandling av partner för bildandet av ett gemensamt bolag i syfte att tillgodose boendeplatser för ensamkommande flyktingbarn.

text: Beslutet innebär inte att Konkurrensverket har tagit ställning till om Borlänge kommuns agerande har varit tillåtet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har genom sin omvärldsbevakning fått information om att Borlänge kommun har bildat ett gemensamt bolag med ett privat bolag för att lösa sitt behov av boendeplatser för ensamkommande flyktingbarn.

text: Mot bakgrund av informationen påbörjade Konkurrensverket ett tillsynsärende för att närmare granska omständigheterna kring kommunens agerande.

text: Under utredningen har kommunen svarat huvudsakligen följande på Konkurrensverkets frågor. Under våren 2013 genomförde kommunen en utredning om förutsättningarna för att ordna boende för ensamkommande barn inom kommunen. Under utredningen uppmärksammade kommunen att en lagändring skulle ske i januari 2014. Denna förändring innebar att Migrationsverket skulle få möjlighet att anvisa barn till kommuner som inte hade en överenskommelse med Migrationsverket. För att skapa en effektiv process från barnets ankomst till integrering i samhället tog kommunen beslut om att ingå en överenskommelse med Migrationsverket. Överenskommelsen innebär att kommunen är skyldig att tillhandahålla tolv boendeplatser varav tre är asylplatser.

text: Kommunen har uppgett att eftersom kommunen inte hade tillgång till lämpliga lokaler för ändamålet togs beslutet att handla upp en partner till bildandet av ett -09 -015 1 02 , 08-24 55 43 .8 v1 , 5 20 KKV1

text: gemensamt bolag som skulle driva boende inom ramen för de medel som utbetalades av Migrationsverket.

text: Kommunen uppger även att den inte anser att den upphandling som genomförts är upphandlingspliktig eftersom kommunen inte betalar någon ersättning till bolaget i fråga. Den ersättning som betalas kommer från Migrationsverket och eventuellt överskott reinvesteras i bolaget.

text: För det fallet att upphandlingen ändå skulle anses vara upphandlingspliktig är den en upphandling av tjänstekoncession och dessutom har upphandlingen enligt kommunen ett lågt värde.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att effektivt utreda och ingripa mot problemet.

text: Konkurrensverket bedömer att förhållandena i ärendet inte är sådana att de motiverar ytterligare utredningsinsatser. Därtill har fristen enligt

text: 17 kap. 7 §

text: LOU för att lämna in en ansökan om upphandlingsskadeavgift passerats.

text: Ärendet ska därför skrivas av.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Malin de Jounge. Föredragande har varit Mathias Lassinantti Jansson.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

beslutstyp:
Åtagande
Beslut från domstol

motpart: Reitan Servicehandel Sverige AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Detalj- och dagligvaruhandel

title: Reitan Servicehandel Sverige AB

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 130/2006 –Reitan Servicehandel Sverige AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2006-02-06 (Dnr 994/2004)

text: Åtagande att ändra i butiksdatasystem och rutiner avseende prissättning så att franchistagare i praktiken kan avvika från av Reitan Servicehandel rekommenderade konsumentpriser.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: (Dnr 130/2006)

text: Konkurrensverket godtog Reitans åtagande och yrkade i Stockholms tingsrätt att åtagandet skulle förenas med ett vite på 3 miljoner kronor.

text: Ta del av Konkurrensverkets yrkande

text: Tingsrätten

text: 2006-03-24 (Ä 3237-06)

text: STR ålade Reitan vid vite på 3 miljoner kronor att följa åtagandet.

text: Ta del av beslut från Tingsrätten

text: Part

text: Reitan Servicehandel Sverige AB, org nr 556061-5790, Box 30185, 104 25 Stockholm

text: Saken

text: Konkurrensbegränsande samarbete; nu fråga om godtagande av åtagande enligt

text: 23 a § konkurrenslagen (1993:20)

text: Beslut

text: Konkurrensverket godtar Reitan Servicehandel Sverige AB:s åtagande, se bilaga. Konkurrensverkets beslut gäller t.o.m. den 6 februari 2008.

text: Konkurrensverkets skäl

text: Bakgrund

text: 1. Enligt franchiseavtalen mellan Reitan Servicehandel Sverige AB (Reitan) och franchisetagarna inom Pressbyrån respektive 7-Eleven tillhandahåller Reitan vad de betecknar som rekommenderade priser, vilka inte får överskridas. Vidare tillhandahåller Reitan den inredning och utrustning som franchisetagarna skall använda. En del av utrustningen i butiken utgörs av butiksdatasystemet Store Point.

text: 2. Genom butiksdatasystemet Store Point distribuerar Reitan försäljningspriser till sina franchisetagare. Franchisetagarna skall enligt de instruktioner som Reitan utfärdar använda sig av butiksdatasystemet bland annat vid registrering av försäljning till kund och vid utskrift av hyllkantsetiketter. Priserna i butiksdatasystemet kan endast ändras av Reitan. För det fall franchisetagarna vill sätta ett eget försäljningspris som avviker från det pris som Reitan tillhandahåller är franchisetagarna i huvudsak hänvisade till att registrera [1] försäljning på PLU-nummer med valbart pris (s.k. ”öppet PLU”).

text: 3. En franchisetagare som väljer ett eget pris som avviker från det pris som Reitan tillhandahåller måste föra en parallell prislista vid sidan om kassasystemet. För det fall att varan säljs till det pris som Reitan lagt in i butiksdatasystemet kan försäljningen registreras via t.ex. scanning eller snabbkommandon i form av s.k. ”varuknappar”.

text: 4. Vid utskrift av hyllkantsetiketter hämtas prisuppgifterna från butiksdatasystemet. Det innebär att hyllkantsetiketterna anger det av Reitan

text: inlagda priset. En avvikande prissättning förutsätter således en manuell prismärkning av varorna.

text: 5. De priser som Reitan tillhandahåller via butiksdatasystemet ligger enligt franchiseavtalet även till grund för beräkningen av franchiseavgiften. Vid merparten av de möjliga lägre priser som franchisetagaren kan tänkas ta ut kommer denne att få betala en större andel av sin bruttovinst till Reitan.

text: 6. Reitan har uppgett att de bedömer att franchisetagarna inte avviker mycket från de priser som Reitan tillhandahåller. Den höga följsamheten har bekräftats av tillfrågade franchisetagare.

text: Reitan

text: 7. Reitan är verksam som franchisegivare inom servicehandeln i Sverige med varumärkena 7-Eleven och Pressbyrån. Ägare är det norska bolaget Reitan Handel [2] AS. Reitan omsatte ca 1, 019 miljarder kronor.

text: 8. Pressbyrån är en rikstäckande kedja med ca 320 butiker och [3] varuomsättningen år 2004 uppgick till ca 1,8 miljarder kronor. Butikskonceptet drivs i huvudsak som en franchisekedja.

text: 9. Reitan har från 7-Eleven Inc., USA, genom Reitan Handel AS, Norge, erhållit licens att i Sverige utnyttja varumärket 7-Eleven. 7-Elevenkedjan drivs på franchisebasis och omfattar 73 butiker som finns i tre geografiska regioner – Stockholm, Göteborg samt Malmö-, Lund- och Helsingborgsregionen. 7- Elevenkedjans varuomsättning uppgick 2004 till ca 589 miljoner kronor.

text: 10. Både Pressbyråbutikernas och 7-Elevenbutikernas försäljning består huvudsakligen av dagligvaror.

text: Den preliminära rättsliga bedömningen

text: 11. Den 23 november 2005 fick Reitan del av Konkurrensverkets preliminära bedömning av det ovan beskrivna förfarandet. Av den preliminära bedömningen framgick sammanfattningsvis följande.

text: Förbudet i

text: 6 § konkurrenslagen

text: 12. Konkurrensverket har i den preliminära bedömningen angett att även om en leverantör i princip får tillhandahålla rekommenderade priser eller maximipriser anses sådana priser utgöra fasta priser eller minimipriser om leverantören påverkar köparen eller ger denne incitament att inte sälja varorna under det ”rekommenderade” priset.

text: 13. Enligt den preliminära bedömningen har Reitan och dess franchisetagare ingått franchiseavtal genom vilka de senare accepterade att tillämpa det aktuella butiksdatasystemet i enlighet med de instruktioner som Reitan tillhandahåller. De praktiska svårigheter som en egen prissättning medför och det sätt på vilket franchisetagarnas avgift till Reitan beräknas bedömdes preliminärt utgöra ett konkurrensbegränsande samarbete mellan företag om försäljningspriser. Franchisetagarna hade inte avstått från att använda det aktuella butiksdatasystemet. Inte heller hade de meddelat Reitan att de inte accepterade de försäljningspriser som Reitan distribuerade. Av Konkurrensverkets utredning framgick också att franchisetagarna i hög grad följde dessa priser. Genom butiksdatasystemet hade Reitan dessutom möjlighet att följa upp respektive

text: franchisetagares användande av öppet PLU och därmed övervaka franchisetagarnas prissättning.

text: 14. I den preliminära bedömningen avgränsade Konkurrensverket inte slutligt den relevanta marknaden utan identifierade i stället ett antal alternativa produktmarknader. Dessa alternativa marknader utgjordes av hela [4] servicehandeln , marknaden för försäljningen av ett kiosksortiment inom servicehandeln, eller marknaden för försäljningen av en sortimentsmix som är typisk för Reitans franchisetagare inom servicehandeln. Oavsett hur den relevanta marknaden avgränsades gjorde Konkurrensverket den preliminära bedömningen att Reitans franchisetagare hade en sådan ställning på marknaden att samarbetet om försäljningspriser skulle begränsa konkurrensen på ett märkbart sätt och omfattas av förbudet i

text: 6 §

text: KL. Det bedömdes inte finnas skäl för undantag jämlikt

text: 8 §

text: KL.

text: Åtagande enligt

text: 23 a §

text: KL 15. I

text: 23 a § första stycket

text: KL stadgas följande:

text: ”Har fråga uppkommit om ett företag överträder något av de förbud som avses i 23 § första stycket får Konkurrensverket, om företaget åtar sig att vidta åtgärder som medför att verket inte längre ifrågasätter att någon överträdelse föreligger, besluta att godta åtagandet. Verkets beslut får avse en bestämd tid. Så länge beslutet gäller får verket i de avseenden åtagandet omfattar inte meddela något åläggande enligt 23 §.”

text: 16. Efter det att Reitan tagit del av Konkurrensverkets preliminära bedömning har Reitan inkommit med ett åtagande, i syfte att undanröja de betänkligheter som Konkurrensverket uttryckt i den preliminära bedömningen, se bilaga. Åtagandet innebär att Reitans franchisetagare, senast sju månader efter detta beslut, skall vara fria i sin prissättning, dock med beaktande av de av Reitan rekommenderade högstapriserna. Reitans åtagande innebär att butiksdatasystemet ändras så att franchisetagaren själv kan ändra sina försäljningspriser lokalt i butik. När en vara säljs och scannas i kassan registreras det av franchisetagaren fastställda priset. Hyllkantsetiketten ska visa, av franchisetagaren valt försäljningspris samt jämförelsepris beräknat utifrån detta.

text: 17. En sammanfattning av Konkurrensverkets preliminära bedömning och Reitans åtagande skickades till Reitans franchisetagare den 22 december 2005. De synpunkter som har inkommit med anledning härav föranleder ingen ändring av Konkurrensverkets ovan beskrivna preliminära bedömning.

text: 18. Med hänsyn till Reitans åtagande och de synpunkter som har inkommit från Reitans franchisetagare finner Konkurrensverket inte längre skäl att ingripa mot Reitan. Konkurrensverket godtar därför Reitans åtagande.

text: 19. Mot bakgrund av att det är svårt att förutse hur marknadsförhållandena kan komma att förändras och med hänsyn till att även avtalsrelationen mellan Reitan och Reitans franchisetagare kan komma att förändras anser Konkurrensverket att beslutet skall avse en tid om två år vilket Reitan har godtagit. Detta beslut skall därför gälla till och med den 6 februari 2008. Under denna tid avser Konkurrensverket följa upp Reitans åtagande.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Magnus Lindbäck.


arendetyp: Missbruk av dominerande ställning

motpart: Novamedia Sverige AB

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Media, kultur och underhållning

title: Novamedia Sverige AB

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 263/2013 – Novamedia Sverige AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2017-11-03 (Dnr 263/2013)

text: I ett anonymt klagomål till Konkurrensverket gjordes det gällande att Svenska Postkodlotteriet hade överträtt konkurrensreglerna. Konkurrensverket utredde om Novamedia, företaget som driver Svenska Postkodlotteriet, hade överträtt konkurrensreglerna genom att tillämpa en klausul som innebar en skyldighet för lotteriets förmånstagare att inte utan Novamedias medgivande starta och expandera egna rikslotterier eller delta i andra rikslotterier som direkt eller indirekt konkurrerade med Svenska Postkodlotteriet. Under 2014 informerade Novamedia Konkurrensverket om att den ifrågavarande klausulen successivt skulle utgå från företagets avtal med nya och befintliga förmånstagare. Konkurrensverkets utredning var inriktad på att bedöma om Novamedia missbrukat en dominerande ställning under den period som klausulen fanns med i deras samarbetsavtal. Vid en sammantagen bedömning ansåg Konkurrensverket att det saknades skäl att prioritera ärendet vidare med inriktning mot att väcka talan om utdömande av konkurrensskadeavgift. Konkurrensverket beslutade därför att inte utreda ärendet vidare.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – Novamedias avtalsvillkor med förmånstagare till Svenska Postkodlotteriet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket utreder inte saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Klagomålet Under våren 2013 mottog Konkurrensverket ett anonymt klagomål mot Svenska Postkodlotteriet. I klagomålet gjordes gällande att vissa förfaranden vidtagna av Svenska Postkodlotteriet utgjorde överträdelser av förbuden i

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL.

text: Företagen Novamedia Sverige AB (Novamedia), 556375-6328, är ett helägt dotterbolag till det nederländska bolaget Novamedia B.V. Koncernens huvudmoderbolag är Novamedia Holding B.V.

text: Novamedia är ett kommersiellt operatörsbolag som utvecklar lotteri-, spel- och underhållningskoncept och driver lotterier och producerar underhållning i Sverige. De spelprodukter som Novamedia erbjuder under varumärket ”Svenska Postkodlotteriet” är framför allt prenumerationslotteriet Svenska Postkodlotteriet, men även vissa onlinespel. År 2016 omsatte Novamedia cirka 903,6 Mkr.

text: Novamedia driver Svenska Postkodlotteriet alltsedan lanseringen 2005. Konceptet till Svenska Postkodlotteriet har utvecklats av Novamedia B.V. som under många år arrangerat ett postkodlotteri (Nationale Postcode Loterij) i Nederländerna och har dotterbolag i flera länder i syfte att driva postkodlotterier och andra spel och underhållningskoncept.

text: Svenska Postkodföreningen (Postkodföreningen), 802416-1146, är en ideell förening som bildades 2003. Postkodföreningen innehar lotteritillstånden till de spelprodukter som erbjuds under varumärket Svenska Postkodlotteriet och som licensieras från Novamedia.

text: Antalet ideella organisationer som är medlemmar i Postkodföreningen och förmånstagare till överskottet från Svenska Postkodlotteriet uppgår för närvarande till 55 stycken.

text: Närmare om produkten ”Svenska Postkodlotteriet” Prenumerationslotteriet Svenska Postkodlotteriet är ett nummerspel där kunder deltar i lotteriet genom att köpa ett lottnummer. I egenskap av ett nummerspel är det ett efterhandsdraget spel, dvs. dragningen sker efter det att kunden köpt sin lott och kunderna måste vänta på dragningen för att veta om de vunnit i lotteriet. Deltagande i Svenska Postkodlotteriet inbegriper inte något aktivt spelmoment. Detta då lottköparen inte har möjlighet att påverka sin nummerrad och spelet erbjuder automatisk vinstövervakning. Svenska Postkodlotteriet säljs vidare uteslutande genom prenumeration. Svenska Postkodlotteriets överskott fördelas framför allt till välgörenhet som är en form av allmännyttig verksamhet.

text: Konkurrensverkets utredning Konkurrensverkets utredning har varit inriktad på att bedöma om Novamedia missbrukat en dominerande ställning i strid med

text: 2 kap. 7 §

text: KL och

text: artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , FEUF. Det förfarande som har varit föremål för utredning är den klausul som funnits i Novamedias samarbetsavtal med förmånstagarna, som innebar en skyldighet för förmånstagarna att inte utan Novamedias medgivande starta och expandera egna rikslotterier eller delta i andra rikslotterier som direkt eller indirekt konkurrerade med Svenska Postkodlotteriet.

text: Under utredningen har Konkurrensverket ålagt Novamedia att tillhandahålla information om bland annat avtalsvillkor och marknadsförhållanden. Förhör har även hållits med företrädare för och anställda på Novamedia samt Postkodföreningen.

text: Konkurrensverket har dessutom inhämtat uppgifter om marknadsförhållandena från andra aktörer. Uppgifter har också inhämtats från Svenska Postkodlotteriets förmånstagare.

text: Novamedia har under utredningen bland annat anfört att de inte haft en dominerande ställning på någon relevant marknad, samt att företagets förfarande inte utgjort ett missbruk, även om en dominerande ställning skulle anses föreligga.

text: Klausulen i Novamedias samarbetsavtal med förmånstagare till Svenska Postkodlotteriet Novamedia har under 2005–2013 ingått och tillämpat samarbetsavtal med samtliga ideella föreningar som är medlemmar i Svenska Postkodföreningen, tillika förmånstagare till de spelprodukter som Novamedia erbjuder under varumärket Svenska Postkodlotteriet. Samarbetsavtalen innehöll bland annat en klausul som innebar en skyldighet för förmånstagarna att under avtalstiden inte utan Novamedias skriftliga medgivande:

text: • Ansöka om lotteritillstånd avseende annat rikslotteri,

text: • på annat sätt delta i eller främja annat rikslotteri som direkt eller indirekt konkurrerade med Svenska Postkodlotteriet, eller

text: • utöka sina befintliga rikslotterier.

text: Avtalens inledande avtalsperiod uppgick till mellan ett och ett och ett halvt år. Därefter har avtalen förlängts automatiskt med ett år i sänder.

text: I februari 2014 informerade Novamedia Konkurrensverket om att det pågick en översyn av samarbetsavtalen, varigenom den ovan beskrivna klausulen fortsättningsvis bedömdes obehövlig. De samarbetsavtal som ingicks med ett antal nya förmånstagare i början av 2014 och de kommunikationsavtal som under perioden juni-december 2014 successivt ersatte befintliga samarbetsavtal innehöll således inte den ifrågavarande klausulen. Konkurrensverkets utredning har därefter varit inriktad på att bedöma om Novamedia missbrukat en dominerande ställning under perioden 2009–2013 avseende prenumerationslotteriet Svenska Postkodlotteriet.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig grund Enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL och

text: artikel 102 FEUF

text: är missbruk av en dominerande ställning på marknaden förbjudet. Sådant missbruk kan särskilt bestå i bland annat att dominanten begränsar produktion, marknader eller teknisk utveckling till skada för konsumenterna.

text: Relevant marknad För att kunna bedöma om det föreligger en överträdelse av

text: 2 kap. 7 §

text: KL och

text: artikel 102 FEUF

text: är det nödvändigt att definiera den relevanta marknaden.

text: Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter som köparen anser är utbytbara, dvs. sådana produkter som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller

text: de relevanta produkterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: Novamedia har gjort gällande att den relevanta marknaden utgörs av hela den reglerade spelmarknaden i Sverige, alternativt av en snävare turspelsmarknad. Under alla förhållanden menar Novamedia att i vart fall Svenska Spels turspelsprodukter ingår på samma relevanta marknad som Svenska Postkodlotteriet.

text: Det finns ett stort antal spelprodukter i Sverige som ger konsumenter möjlighet att satsa en summa pengar och med viss sannolikhet vinna mer än sin insats. Även om alla spelprodukter delar denna grundläggande egenskap finns det flera andra egenskaper som kan variera mellan olika spelprodukter. Konkurrensverkets utredning visar att olika spelprodukter är differentierade och därför kan segmenteras i olika typer av produkter som i högre grad delar liknande egenskaper.

text: Det finns betydande skillnader mellan s.k. skicklighetsspel (eller kunskapsspel), som vadhållning på sport och vissa kasinospel, och turspelsprodukter. De olika produktgrupperna attraherar i hög utsträckning olika kundgrupper. Utöver vadhållning på sport och hästtävlingar är det främst vissa kasinospel, t.ex. kortspel såsom poker, som utgör skicklighetsspel.

text: Det finns ett flertal spelprodukter tillgängliga för svenska konsumenter som utgör turspel. En egen grupp av turspelsprodukter utgörs av lotterier i form av skraplotter och andra fysiska lotter, samt i form av nummerspel. Exempel på lotterier är Svenska Spels Triss och Svenska Postkodlotteriet. Lotterier särskiljer sig från andra turspelsprodukter genom att spelandet inte är begränsat till en viss plats, som exempelvis kasinospel, automatspel eller bingo. Det finns även betydande skillnader i produktegenskaper mellan onlinespelprodukter, dvs. spel som spelas på internet, och lotterier.

text: Lotterier kan segmenteras i olika typer av lotterier utifrån produktegenskaper.

text: En första distinktion kan göras mellan snabba lotterier, där lottköparen snabbt kan ta reda på om den har vunnit, och långsamma lotterier, där detta tar längre tid.

text: Exempel på snabba lotterier är skraplotter, som är förhandsdragna lotterier där lottköparen direkt kan skrapa lotten och se om den har vunnit.

text: Exempel på långsamma spel är nummerspel, där lottköparen deltar genom att köpa en nummerradoch därefter ser i senare dragningsresultat om den har vunnit. Flertalet produkter inom rikslotterier utgör nummerspel där lottköparna deltar genom att köpa en, eller flera, nummerrader snarare än att köpa fysiska lotter. Exempel på sådana nummerspel är Svenska Postkodlotteriet, Kombilotteriet, Månadslotten och Datumlotteriet.

text: En annan distinktion kan göras utifrån typ av försäljningskanal.

text: Vissa lotterier säljer sina lotter i fysisk butik. Exempel på lotter som främst säljs genom butiksombud är Svenska Spels Triss, Folkspels Sverigelotten, samt Kombispels Glädjelotten.

text: Andra lotterier säljs enbart, eller till stor del, genom prenumeration, s.k. prenumerationslotterier. Det är framför allt nummerspel inom rikslotterier som säljs genom prenumeration. För dessa lotterier är prenumeration den klart vanligaste försäljningsformen. Svenska Postkodlotteriet, Kombilotteriet, Månadslotten och Datumlotteriet är exempel på prenumerationslotterier.

text: En tredje distinktion kan göras mellan aktiva och passiva lotterier baserat på hur mycket engagemang och aktivitet som krävs av lottköparen för att delta i spelet.

text: Skraplotter är aktiva lotterier där lottköpare måste engagera sig genom att skrapa sin lott för att få veta om de vunnit.

text: Nummerspel är generellt mer passiva spel där lottköpare endast behöver se i ett dragningsresultat om de vunnit. Det varierar dock även mellan olika nummerspel hur stort engagemang som spelet kräver av lottköparen. I vissa nummerspel har lottköpare möjlighet att göra flera val i spelet, såsom exempelvis att välja sin nummerrad, hur stor insats de vill lägga i spelet, eller om de vill ha extranummer eller spela systemspel. I andra nummerspel där lottköparen inte har möjlighet att påverka sin nummerrad, spelet erbjuder automatisk vinstövervakning eller säljs genom prenumeration där lottköparen inte behöver göra återkommande aktiva köp, behöver inte lottköparen vara aktiv för att delta i spelet. Exempel på passiva nummerspel är Svenska Postkodlotteriet, Månadslotten, Datumlotteriet och Adresslotteriet.

text: En ytterligare distinktion kan göras utifrån hur överskottet från lotteriet fördelas. Överskottet från Svenska Spels lotterier går till svenska staten, medan överskottet från rikslotterier går till allmännyttig verksamhet.

text: Vissa lotterier delar ut överskottet från lotteriet till välgörenhet, som är en form av allmännyttig verksamhet. Exempel på sådana lotterier är Svenska Postkodlotteriet, Månadslotten och Datumlotteriet. Exempel på lotterier som delar ut överskottet från lotteriet till andra allmännyttiga ändamål är Bingolotto, där

text: pengarna huvudsakligen går till idrottsliga ändamål, och Kombilotteriet, där överskottet delas ut till ett politiskt ändamål.

text: Marknadsaktörernas beskrivning av olika lotteriprodukter tyder på att skillnaderna mellan olika lotteriprodukter i form av försäljningskanal, grad av aktivitet som krävs för att delta, spelets snabbhet, anknytning till olika typer av allmännyttiga ändamål etc. innebär att det även inom kategorin lotteriprodukter finns olika segment som kan utgöra egna relevanta produktmarknader. De analyser av försäljningsdata och prisförändringar som gjorts under utredningen visar också på en begränsad efterfrågesubstitution mellan olika lotterier.

text: Sammantaget talar utredningen för att lotteriprodukter skiljer sig åt och att relevanta produktmarknader för lotterier utgörs av lotterier med liknande produktegenskaper.

text: Dominerande ställning Begreppet dominerande ställning avser den situationen att ett företag har en sådan ekonomisk maktställning att det får möjlighet att hindra en effektiv konkurrens på de relevanta marknaderna genom att företagets ställning tillåter det att i betydande grad agera oberoende i förhållande till sina konkurrenter, kunder och, i sista hand, konsumenter. En dominerande ställning grundar sig i allmänhet på flera faktorer som var för sig inte nödvändigtvis är avgörande.

text: Utredningen talar för att Novamedia under den aktuella perioden befann sig på en relevant marknad där marknadsandelen var så hög att det föreligger en presumtion för att Novamedia hade en dominerande ställning.

text: Missbruk Missbruk är ett objektivt begrepp som särskilt omfattar sådant beteende av ett dominerande företag som kan påverka strukturen på en marknad där konkurrensen redan är försvagad just till följd av det dominerande företagets existens och som, genom att företaget använder andra metoder än sådana som räknas till normal konkurrens om varor och tjänster på grundval av de ekonomiska aktörernas prestationer, hindrar att den konkurrens som föreligger på marknaden upprätthålls eller utvecklas.

text: En form av utestängande missbruk är tillämpningen av exklusivavtal. Till denna form av missbruk räknas olika typer av exklusiva förfaranden och förpliktelser, däribland exklusiva leveransskyldigheter eller incitament med samma effekt.

text: Med exklusiva leveransavtal avses åtaganden och förpliktelser varigenom ett företag blir skyldigt eller uppmanas att leverera sina produkter endast eller huvudsakligen till det dominerande företaget.

text: Genom exklusiva leveransavtal kan det dominerande företaget utestänga konkurrenter genom att hindra dem från att köpa insatsvaror. Detta förutsatt att det exklusiva leveransavtalet binder de flesta effektiva leverantörerna av insatsprodukterna och de kunder som konkurrerar med det dominerande företaget inte kan hitta alternativa leverantörer av insatsvaror.

text: När det gäller frågan om det förhållandet att Novamedia har ingått och tillämpat samarbetsavtal med sina förmånstagare som innehåller ovan beskrivna klausul utgör ett missbruk gör Konkurrensverket följande bedömning.

text: Novamedia har bland annat gjort gällande att förmånstagarna och deras varumärken inte utgjorde en relevant och nödvändig insatsvara. Det fanns enligt Novamedia exempelvis andra företag och organisationer som kunde ha en förtroendeskapande funktion för lotterier under den aktuella perioden förutom förmånstagarna.

text: Genom att klausulen uppställde krav på samtycke kan klausulens ordalydelse i sig anses ha varit ägnad att ha en avhållande effekt på förmånstagarnas möjligheter att starta och expandera egna lotterier eller delta i konkurrerande lotterier. Klausulen har dessutom uppfattats och tillämpats som ett konkurrensförbud och ett exklusivitetsåtagande.

text: Av Novamedias interna handlingar som Konkurrensverket tagit del av under utredningen framgår att Novamedia själv har ansett, och dessutom kommunicerat till förmånstagarna, att klausulen innebar ett krav på ensamrätt som hindrade förmånstagarna från att delta i andra lotterier, och att undantag endast kunde ges i begränsad utsträckning.

text: När det gäller Novamedias tillämpning av klausulen har undantag för annan lotteriverksamhet medgetts endast i mycket begränsad omfattning. Under den inledande perioden 2005–2008 medgav Novamedia undantag för ett begränsat antal lotterier, vilka framför allt rörde lotterier som redan fanns när respektive organisation blev förmånstagare till Svenska Postkodlotteriet. Efter 2008 har Novamedia inte medgett några undantag med anledning av de förfrågningar som har gjorts.

text: Novamedia har i vissa fall även ställt krav på att förmånstagare skulle upphöra med andra lotterier för att godkännas som förmånstagare till Svenska Postkodlotteriet och inga nya förmånstagare har efter 2008 accepterats utan att eventuell befintlig lotteriverksamhet avslutats, med undantag för ett begränsat deltagande i Folkspel, Bingolotto.

text: Det kan även konstateras att klausulen tillämpats extensivt, gentemot rikslotterier generellt. Lotterisamarbeten har således nekats även med lotterier som inte har bedömts utgöra faktiska eller potentiella konkurrenter till Svenska Postkodlotteriet.

text: Ovanstående förhållanden talar för att den aktuella klausulen begränsat möjligheterna för förmånstagarna till Svenska Postkodlotteriet att starta och expandera egna rikslotterier eller delta i konkurrerande rikslotterier.

text: För att klausulen ska anses ha varit ägnad att begränsa konkurrensen är det dessutom av betydelse hur viktigt det var för andra aktörer att samarbeta med förmånstagarna till Svenska Postkodlotteriet.

text: För att andra aktörer än ideella föreningar ska kunna få lotteritillstånd och etablera ett lotteri krävs att de först etablerar ett samarbete med en ideell förening. Enligt vad som framkommit i ärendet påverkas förutsättningarna för en aktör som vill etablera eller expandera ett rikslotteri av vilka ideella organisationer som man kan samarbeta med. En stor, välkänd och välrenommerad organisation ger lotteriet viktig trovärdighet. Organisationer med många medlemmar eller givare kan också ge tillgång till en viktig kundbas, särskilt vid nyetablering. Stora välkända organisationer kan också vara en viktig marknadsföringskanal och i vissa fall även en viktig försäljningskanal.

text: Det kan även konstateras att anknytningen till välgörenhet, dvs. att lottköparen samtidigt bidrar till angelägna ändamål när de spelar, kan vara en viktig aspekt för många kunder. Utredningen har visat att välgörenhet är en central aspekt i Svenska Postkodlotteriet. Marknadsföringen av Svenska Postkodlotteriet har också till stor del byggt på exponeringen av förmånstagarna. Detta talar för att det är viktigt att ha tillgång till stora, välkända och välrenommerade välgörenhetsorganisationer för att etablera ett lotteri som kan utmana och konkurrera effektivt med Svenska Postkodlotteriet.

text: Som framgått ovan har samarbetsavtalen, som samtliga innehållit den ifrågavarande klausulen, ingåtts i takt med att fler organisationer tillkommit som nya förmånstagare. Per den 31 december 2013 hade antalet medlemmar, tillika förmånstagare som omfattades av klausulen ökat till 42 stycken.

text: De största, mest välkända och välrenommerade välgörenhetsorganisationerna är förmånstagare till Svenska Postkodlotteriet. Bland de 40 organisationer i Sverige

text: som samlade in mest pengar från allmänheten 2013, var 27 organisationer förmånstagare till Svenska Postkodlotteriet. Detta talar för att klausulen kan ha haft potential att höja inträdeshindren innan klausulen togs bort 2014.

text: Slutsats Konkurrensverket har i varje enskilt fall att löpande ta ställning till om det bland annat finns förutsättningar för att effektivt ingripa och vinna framgång i domstol. Med hänsyn till vad som framkommit under utredningen anser Konkurrensverket vid en sammantagen bedömning att det saknas skäl att prioritera ärendet vidare med inriktning mot att väcka talan om utdömande av konkurrensskadeavgift.

text: Konkurrensverket skriver därför av ärendet från vidare handläggning.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av förfarandet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL.

text: Särskild talan om förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL eller missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL (eller enligt artikel 101 respektive 102 i FEUF) väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga Corina Wahlin.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats

text: Kopia skickas till:

text: Novamedia Sverige AB


motpart: Everödsbygdens församling

title: Prissamarbete begravningsbyråer

text: Påstått missbruk av dominerande ställning

text: Du har, som representant för investmentbolaget TA Capital AB, klagat på att Folkspel i Sverige AB använder sig av inkomster från tillståndsförpliktigad lotteriverksamhet för att utveckla produkter till marknaden för online-spel. Du har även klagat på att TA Capital vid upphandling av konsulttjänster nekats tillgång till viss teknologi.

text: Konkurrensverket s beslut Enligt Konkurrensverket s bedömning finns inte tillräckliga skäl att med stöd av

text: konkurrenslagen

text: eller i övrigt från konkurrenssynpunkt granska de förhållanden du tar upp. Verket kommer därför inte att göra något mer i detta fall.

text: Motiv för beslutet För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: Hur du kan gå vidare Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: konkurrenslagen

text: göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av Göran Karreskog. Föredragande har varit Petter Berg.

text: Göran Karreskog Petter Berg