beslutstyp: Gryningsräd Stämningsansökning Konkurrensskadeavgift Dom

motpart: NCC AB, Skanska Sverige AB, Peab Asfalt AB, Vägverket, Peab Sverige AB, Peab Asfalt Syd AB, Kvalitetsasfalt i Mellansverige AB, Sandahls Grus & Asfalt AB, Svenska Väg AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Bygg och anläggning

title: Asfaltkartellen

sammanfattning: Asfaltföretagen hade under flera år kommit överens om vilket företag som skulle få ett visst jobb och till vilket pris, och riggat anbud beträffande framför allt vägbeläggningar med asfalt. Företagens agerande har inneburit att kunderna, som främst utgörs av Vägverket och kommuner, sannolikt fått betala överpriser för asfaltbeläggningar.

text: Ta del av ärendets beslut och domar

text: Tips ledde till gryningsräder

text: Kartellen uppdagades när tre personer som tidigare varit anställda på ett av företagen kom till Konkurrensverket och berättade att det pågått olagligt samarbete mellan ett stort antal företag. De personer som avslöjat kartellsamarbetet lämnade en mängd handlingar till Konkurrensverket, bland annat noteringar från kartellmöten. Hos Konkurrensverket fanns redan innan tipsen misstankar om otillåtet samarbete i asfaltbeläggningsbranschen. Tack vare den nya informationen kunde dessa misstankar bekräftas. Konkurrensverket vände sig till Stockholms tingsrätt med begäran om att få göra oanmälda platsundersökningar hos företagen, så kallade gryningsräder.

text: Den 24 -25 oktober 2001 genomfördes gryningsräderna, och ett stort antal handlingar kopierades och togs med för analys. Ett särskilt projekt startades för att utreda saken närmare.

text: Omfattande utredning

text: Det krävdes stora insatser från Konkurrensverket för att genomföra utredningen. Man hade både skriftligt och muntligt material att arbeta med. Ett femtiotal personer med anknytning till de olika företagen förhördes, åtskilliga av dem flera gånger. En mängd handlingar begärdes in. Uppgifter kontrollerades och jämfördes. Huvudförhandlingen hösten 2006 vid Stockholms tingrätt varade i drygt 40 dagar och ett sextiotal personer hördes som vittnen.

text: Hjälpte utredningen och slipper påföljd

text: Det företag som hjälpte till att avslöja kartelluppgörelsen och som sedan samarbetade fullt ut med Konkurrensverket under utredningen, slapp påföljd. I enlighet med reglerna i det så kallade eftergiftsprogrammet slapp företaget därmed både stämning och böter (konkurrensskadeavgift). Ett annat företag, gick konkurs och fanns därför inte längre med i målet. Ett företags delaktighet i kartellsamarbetet var mycket marginellt, och Konkurrensverket har därför valt att dra tillbaka talan mot det företaget.

text: Delade upp marknaden

text: Konkurrensverket hävdade under förhandlingarna i Stockholms tingsrätt att företagen i kartellhärvan under flera år har haft ett nära och organiserat samarbete för att dela upp marknaden mellan sig och komma överens om priser.

text: Konkurrensverket hävdade att kartellsamarbetet bland annat gått till på så sätt att de stora företagen i asfaltbeläggningsbranschen träffats i hemlighet ett par gånger per år. Träffarna har skett regelbundet och inom respektive geografiska områden. Vid dessa möten har företagen kommit överens om hur de skulle dela upp statliga, kommunala och privata entreprenader mellan sig. Dessutom utbyttes information om priser och volymer. Enligt

text: konkurrenslagen

text: är detta inte tillåtet.

text: Utöver dessa regelbundna möten ägde spontana möten rum. Till exempel i samband med sammankomster inom branschföreningar och det har även förekommit många telefonkontakter företagen emellan.

text: Konkurrensverket påstod i tingsrätten att de hemliga mötena har pågått i vart fall sedan 1993 mellan Skanska, NCC, Peab Asfalt och att Vägverket Produktion har deltagit sedan 1995.

text: Träffades varje år

text: De fyra stora företagen i branschen, Skanska, NCC, Peab Asfalt och Vägverket Produktion, träffades i början av varje år för att fördela de olika vägbeläggningsuppdragen i överensstämmelse med företagens önskemål och marknadsandelar. Det företag som utsågs att vinna en viss upphandling försåg övriga med prislistor eller annan information om att de andra företagens anbud skulle läggas över en viss nivå. Detta förfarande kallades att ”ge och ta pris”.

text: De företag som inte ingick i gruppen, och alltså var potentiella konkurrenter, ersattes för att avstå från att lämna anbud, eller för att lägga sig på ett så högt pris att de inte skulle få jobbet. De företag som på detta sätt avstod från uppdraget fick ersättning genom att de fick utföra underentreprenader, att gratistjänster utbyttes mellan företag, eller att luftfakturor betalades utan att arbete utförts. Den senare ersättningen kallades inom branschen för ”p-pengar”.

text: I rättegången har Konkurrensverket gett ett flertal exempel på möten och andra kontakter som företagen haft för att göra upp om vilket företag som skulle få ett visst uppdrag, marknadsdelning och priser. Platser för möten, liksom namn på de närvarande, har angetts. Uppgifterna om dessa överläggningar kommer från vissa av de personer som deltog i mötena och var involverade i uppgörelserna. Konkurrensverket har också visat upp skriftlig bevisning i form av noteringar om fördelning och uppgjorda priser samt fakturor avseende p-pengar.

text: Vägverkets roll

text: Vägverket Produktion var en av deltagarna i kartellen och var med om att rigga anbud i upphandlingar som gjordes bland annat av Vägverket. Vägverket Produktion var en integrerad del av myndigheten Vägverket, men drevs under företagsliknande former.

text: Frågan om Vägverkets dubbla roll har avgjorts i ett mellandomsförfarande i Stockholms tingsrätt vars dom överklagades till Marknadsdomstolen. Enligt Marknadsdomstolens dom den 7 september 2004 är det möjligt för en statlig upphandlande myndighet, som har flera roller, att i sin roll som leverantör ingå i en kartell och ställas till svars för brottet. Marknadsdomstolen ansåg att Vägverket – med hänsyn till den roll Vägverket Produktion haft – i detta fall i första hand agerat som leverantör. Mot bakgrund härav ansåg Marknadsdomstolen att det inte kunde uteslutas att förfarandet var konkurrensbegränsande.

text: Marknadsdomstolen fann vidare att Vägverket i rollen som leverantör var ett företag i konkurrensrättslig mening. Vägverket har alltså genom sin egen produktionsavdelning varit med om att tillsammans med konkurrenter göra upp om anbud som man sedan lämnat in till sig själva – fast till en annan avdelning. De enheter inom Vägverket som har varit föremål för uppgjorda vägverksupphandlingar är Vägverket Sydöst, Vägverket Väst, Vägverket Mälardalen och Vägverket Mitt.

text: Stämningsansökan

text: I mars 2003 lämnade Konkurrensverket in sin stämningsansökan till Stockholms tingsrätt. I stämningsansökan yrkade Konkurrensverket att elva asfaltföretag skulle betala sammanlagt 1,6 miljarder kronor i böter (konkurrensskadeavgift). Senare gjordes vissa justeringar och vid huvudförhandlingen hösten 2006 hade talan återkallats mot två av företagen och yrkandet justerats till 1,2 miljarder kronor. De företag som stämts kan delas in i två grupper efter sin styrka och roll i kartellen. I den första gruppen ingår NCC, Vägverket Produktion, Skanska, Peab Asfalt och Peab Sverige.

text: I den andra gruppen ingår Sandahls, Kvalitetsasfalt, Svenska Väg och Peab Asfalt Syd (tidigare P-A Berglund och PNB Asfalt).

text: Så här fördelade sig Konkurrensverkets yrkande av konkurrensskadeavgift på respektive företag:

text: NCC AB, 382 180 000 kronor

text: Vägverket, 128 630 000 kronor

text: Skanska Sverige AB, 556 960 000 kronor

text: Peab Asfalt AB, 33 420 000 kronor

text: Peab Asfalt Syd AB, 3 830 000 kronor

text: Peab Sverige AB, 130 000 000 kronor

text: Sandahls Grus & Asfalt AB, 3 750 000 kronor

text: Kvalitetsasfalt i Mellansverige AB, 3 010 000 kronor

text: Svenska Väg AB, 860 000 kronor

text: Sammanlagd konkurrensskadeavgift som Konkurrensverket yrkade i rättegången, blir alltså drygt 1,2 miljarder kronor.

text: Ta del av stämningsansökan

text: 2003-03-21 (Dnr 341/2003)

text: Ta del av stämningsansökan

text: Stockholms tingsrätt

text: Den 10 juli 2007 kom Stockholms tingsrätts dom där samtliga företag i kartellen fälldes för överträdelser av

text: konkurrenslagen

text: . På några punkter underkände tingsrätten Konkurrensverkets påståenden, men alla de utpekade företagen fälldes.

text: Enligt tingsrättens dom har det funnits ”ett gemensamt syfte hos företrädare för företagen att dela upp marknaden och fastställa prisnivåer på de anbud som skulle lämnas in”. Tingsrätten menar vidare att det utbildats en praxis där de större företagen kontaktat de mindre och betalat om de avstått från att lämna anbud. De enskilda uppgörelserna har, enligt domstolen, haft ett sådant samband med varandra att de måste anses ingå i en fortlöpande överträdelse.

text: Företagen dömdes att betala böter (konkurrensskadeavgift) enligt följande:

text: NCC AB, 150 000 000 kronor

text: Peab Asfalt AB, 33 420 000 kronor

text: Peab Sverige AB, 50 000 000 kronor

text: Skanska Sverige AB, 170 000 000 kronor

text: Vägverket, 50 000 000 kronor

text: Kvalitetsasfalt i Mellansverige AB, 2 500 000 kronor

text: Sandahls Grus & Asfalt AB, 3 000 000 kronor

text: Svenska Väg AB, 300 000 kronor

text: Peab Asfalt Syd AB, 1 500 000 kronor

text: Marknadsdomstolen

text: Några av företagen valde att överklaga tingsrättens dom till Marknadsdomstolen som är högsta instans. De företag som överklagat domen är NCC AB, Peab Asfalt, Peab Sverige AB, Sandahls Grus & Asfalt AB, Svenska Väg AB, Peab Asfalt Syd AB och Vägverket. Vägverket har därefter dragit tillbaka sitt överklagande.

text: Konkurrensverket har i sin tur anslutningsöverklagat domen i de delar som gäller NCC, Peab Asfalt och Peab Sverige och yrkat att NCC och Peab Sverige ska dömas att betala högre böter (konkurrensskadeavgift). För de tre företag, Vägverket, Skanska och Kvalitetsasfalt i Mellansverige, som inte överklagat gäller tingsrättens dom och de utdömda beloppen.

text: I Marknadsdomstolen fälldes samtliga företag på nytt (förutom Svenska Väg) för överträdelse av

text: Konkurrenslagen

text: . Marknadsdomstolen har sett mycket allvarligt på överträdelserna och har dömt ut ännu högre bötesbelopp för NCC. Företagen dömdes att betala böter (konkurrensskadeavgift) enligt följande:

text: NCC AB, 200 000 000 kronor

text: Peab Asfalt AB, 33 420 000 kronor

text: Peab Sverige AB, 40 000 000 kronor

text: Peab Asfalt Syd AB, 1500 000 kronor

text: Sand ahls Grus & Asfalt AB, 2 500 000 kronor

text: Marknadsdomstolens dom

text: 2009-05-28 (A 2/07)

text: Ta del av marknadsdomstolens dom

text: Beslut och domar

text: Här kan du ta del av ärendets beslut och domar i en samlad lista.

text: Stämningsansökan, 2003-03-21 Marknadsdomstolen, 2009-05-28

text: SAKEN

text: Konkurrensskadeavgift enligt

text: 26 § konkurrenslagen (1993:20)

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: YRKANDE

text: 1. Konkurrensverket yrkar att tingsrätten jämlikt

text: 26 § konkurrenslagen

text: (KL) förpliktar företagen NCC AB, Vägverket, Skanska Sverige AB, Peab Asfalt AB, Peab Sverige AB, Peab Asfalt Syd AB, Sandahls Grus & Asfalt AB, Kvalitetsasfalt i Mellansverige AB, Svenska Väg AB, ODEN Entreprenad AB och Bygg och Miljö i Östergötland AB att betala konkurrensskadeavgift enligt följande: NCC AB med 472 500 000 kronor Vägverket med 280 000 000 kronor Skanska Sverige AB med 664 200 000 kronor Peab Asfalt AB med 89 300 000 kronor Peab Sverige AB med 130 000 000 kronor Peab Asfalt Syd AB med 7 680 000 kronor Sandahls Grus & Asfalt AB med 6 400 000 kronor Kvalitetsasfalt i Mellansverige AB med 4 000 000 kronor Svenska Väg AB med 1 500 000 kronor ODEN Entreprenad AB med 500 000 kronor Bygg och Miljö i Östergötland AB med 250 000 kronor

text: GRUNDER

text: 2. Företagen NCC AB, Vägverket, Skanska Sverige AB, Peab Asfalt AB, Peab Sverige AB, Peab Asfalt Syd AB, Sandahls Grus & Asfalt AB, Kvalitetsasfalt i Mellansverige AB, Svenska Väg AB, ODEN Entreprenad AB och Bygg och Miljö i Östergötland AB har uppsåtligen eller av oaktsamhet överträtt förbudet i

text: 6 §

text: KL genom att ingå avtal eller tillämpa samordnat förfarande som haft till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på ett märkbart sätt eller gett ett sådant resultat. Överträdelserna anges i punkterna I-XIII och är inte ringa. 3. Peab Mellersta AB fusionerades med Peab Sverige AB den 1 september 1999. Peab Sverige AB är till följd härav ansvarigt även för överträdelser begångna av Peab Mellersta AB. 4. Företaget Bygg och Anläggning P-A Berglund AB fusionerades med PNB Asfalt AB den 1 januari 2001. PNB Asfalt AB – namnändrat till Peab Asfalt Syd AB - är till

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: följd härav ansvarigt även för överträdelser begångna av Bygg och Anläggning P-A Berglund AB.

text: 5. Av principen om ekonomisk enhet följer att ODEN Entreprenad AB är ansvarigt för de överträdelser som begåtts av dess dotterbolag ODEN Asfalt AB.

text: 6. Företagen har ingått avtal eller samordnat sig enligt följande.

text: 7. I NCC AB, Vägverket, Skanska Sverige AB och Peab Asfalt AB har deltagit i marknadsdelning, direkt eller indirekt fastställt priser, utbytt information om priser och volymer samt bestämt att de inför statliga, kommunala och privata upphandlingar avseende asfaltbeläggning skulle utbyta information om anbud och besluta vilket företag som skulle erhålla det aktuella kontraktet. Överträdelsen har såvitt avser NCC AB, Skanska Sverige AB och Peab Asfalt AB omfattat tiden den 1 juli 1993 – 24 oktober 2001 samt för Vägverket den 1 maj 1995 – 24 oktober 2001.

text: 8. II Sandahls Grus & Asfalt AB, Kvalitetsasfalt i Mellansverige AB, Svenska Väg AB, PNB Asfalt AB, Bygg och Anläggning P-A Berglund AB och ODEN Asfalt AB har – i den omfattning som anges under respektive upphandling nedan (a-f) – deltagit i marknadsdelning, direkt eller indirekt fastställt priser, utbytt information om anbud samt accepterat och agerat i enlighet med det otillåtna förfarandet, under punkten I, rörande vilket företag som skulle vinna kontraktet i följande upphandlingar:

text: a) Sandahls Grus & Asfalt AB, Bygg och Anläggning P-A Berglund AB, Svenska Väg AB, Kvalitetsasfalt i Mellansverige AB och ODEN Asfalt AB avseende asfaltbeläggning vid Vägverket region Sydöst år 1998.

text: b) Bygg och Anläggning P-A Berglund AB avseende asfaltbeläggning vid Vägverket region Sydöst år 1999, 2000 respektive 2001.

text: c) Sandahls Grus & Asfalt AB, Svenska Väg AB, PNB Asfalt AB och Kvalitetsasfalt i Mellansverige AB avseende asfaltbeläggning vid Vägverket region Väst år 2001.

text: d) Sandahls Grus & Asfalt AB, Svenska Väg AB, Kvalitetsasfalt i Mellansverige AB och ODEN Asfalt AB avseende asfaltbeläggning vid Vägverket region Mälardalen år 2000.

text: e) Sandahls Grus & Asfalt AB, Svenska Väg AB och Kvalitetsasfalt i Mellansverige AB avseende asfaltbeläggning vid Vägverket region Mälardalen år 2001.

text: f) Sandahls Grus & Asfalt AB och Kvalitetsasfalt i Mellansverige AB avseende asfaltbeläggning vid Vägverket region Mitt år 2001.

text: 9. III NCC AB, Skanska Sverige AB, Vägverket och Peab Mellersta AB har inför Vägverkets upphandling avseende en ombyggnad av en trafikplats på väg E4 vid Linköping inom Östergötlands län (Ullevirondellen) år 1998 deltagit i marknadsdelning,

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: direkt eller indirekt fastställt priser samt utbytt information om anbud och beslutat vilket företag som skulle erhålla det aktuella kontraktet. NCC AB, Skanska Sverige AB, Vägverket och Peab Mellersta AB har härutöver utbytt information med och förmått ett annat företag att delta i marknadsdelning och fastställelse av anbudspriser.

text: 10. IV Peab Mellersta AB, NCC AB, Skanska Sverige AB och Vägverket har inför Åtvidabergs kommuns upphandling år 1998 av nybyggnation av gång- och cykelbro deltagit i marknadsdelning, direkt eller indirekt fastställt priser samt utbytt information om anbud och beslutat vilket företag som skulle erhålla det aktuella kontraktet. Peab Mellersta AB, NCC AB, Skanska Sverige AB och Vägverket har härutöver utbytt information med och förmått ett annat företag att delta i marknadsdelning och fastställelse av anbudspriser.

text: 11. V Peab Sverige AB, NCC AB, Skanska Sverige AB och Vägverket har inför Linköpings kommuns upphandling år 2000 av underhållsbeläggningar och ombyggnad av busshållplatser deltagit i marknadsdelning, direkt eller indirekt fastställt priser samt utbytt information om anbud och beslutat vilket företag som skulle erhålla aktuella kontrakt.

text: 12. VI Bygg och Miljö i Östergötland AB har deltagit i marknadsdelning, direkt eller indirekt fastställt priser, utbytt information om anbud samt accepterat och agerat i enlighet med de otillåtna förfarandena under punkten V rörande vilket företag som skulle erhålla aktuella kontrakt.

text: 13. VII Peab Mellersta AB, NCC AB och Skanska Sverige AB har inför företaget Kuwaits Petroleum Svenska AB:s upphandling år 1998 av en entreprenad benämnd ”Q8 Östgötaporten Mark” deltagit i marknadsdelning, direkt eller indirekt fastställt priser samt utbytt information om anbud och beslutat vilket företag som skulle erhålla det aktuella kontraktet. Peab Mellersta AB, NCC AB och Skanska Sverige AB har härutöver utbytt information med och förmått ett annat företag att delta i marknadsdelning och fastställelse av anbudspriser.

text: 14. VIII Peab Mellersta AB, NCC AB och Skanska Sverige AB har inför Tekniska Verken i Linköping AB:s upphandling år 1998 av en körramp till Gärstadverken i Linköping deltagit i marknadsdelning, direkt eller indirekt fastställt priser samt utbytt information om anbud och beslutat vilket företag som skulle erhålla det aktuella kontraktet. Peab Mellersta AB, NCC AB och Skanska Sverige AB har härutöver utbytt information med och förmått ett annat företag att delta i marknadsdelning och fastställelse av anbudspriser.

text: 15. IX NCC AB och Bygg och Anläggning P-A Berglund AB har ingått avtal eller samordnat sig om marknadsdelning avseende Emmaboda kommun under perioden 1997-2000, Tingsryd och Karlshamns kommuner under perioden 1998-2000 samt Värnamo, Vetlanda och Vaggeryds kommuner under perioden 1997-2000.

text: 16. X NCC AB och Bygg och Anläggning P-A Berglund AB har ingått avtal eller samordnat sig avseende begränsning av produktion och försäljning av asfaltmassa under perioden den 1 januari 2000 – 24 oktober 2001.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: 17. XI NCC AB och Bygg och Anläggning P-A Berglund AB har, utöver överträdelsen under punkten X, ingått avtal eller samordnat sig avseende marknadsdelning samt begränsning av produktion och försäljning av asfaltmassa under år 2000.

text: 18. XII NCC AB och Skanska Sverige AB har i december 1999 ingått avtal eller samordnat sig om att ingå en överenskommelse med ett annat företag avseende begränsning av produktion och försäljning av asfaltmassa.

text: 19. XIII NCC AB, Skanska Sverige AB och Vägverket har i januari 2001 ingått avtal eller samordnat sig om marknadsdelning avseende tankbeläggningsverksamhet.

text: MARKNADEN

text: Nedan följer en beskrivning av de marknader som berörs i samband med anläggning och underhåll av vägar. Vidare beskrivs upphandlingsförfarandet, branschorganisationer och berörda företag. Avslutningsvis avgränsas de aktuella relevanta marknaderna.

text: Grundläggande marknadsförutsättningar

text: 20. Med anläggningsverksamhet avses nybyggnad, ombyggnad och underhåll av anläggningar, dvs. vägar, järnvägar, broar, tunnlar, bergrum, flygfält, ledningar av olika slag samt övriga mark och anläggningsarbeten, t.ex. energianläggningar, VA-verk och hamnanläggningar. Anläggningsverksamhet brukar skiljas från t.ex. husbyggnationer.

text: 21. De stora företagen på marknaden utför normalt alla typer av anläggningsprojekt. Det är inte vanligt förekommande med företag som är specialiserade på endast någon eller några slags anläggningar. Specialiserade företag kan ofta ställa om produktionen från en anläggningstyp till en annan. Saknas teknisk kompetens för en viss typ av anläggning kan sådana tjänster köpas av externa konsulter.

text: Vägar och vägunderhåll

text: 22. En viktig delmarknad inom anläggningsbranschen utgörs av asfaltbeläggningsentreprenader. En stor del av det svenska vägnätet utgörs av asfalterade vägar. Andra förekommande vägtyper är betongvägar samt grusvägar. Betongvägar förekommer mycket sällan och grus används främst på mindre trafikerade vägar.

text: 23. En väg som är upplåten för allmän trafik kan vara antingen statlig, kommunal eller enskild. Den statliga myndigheten Vägverket ansvarar för byggande och underhåll av det statliga vägnätet. För byggande och underhåll av kommunala vägar svarar respektive kommun. Vägar med enskild huvudman kan vara av olika slag, t.ex. höra till vissa fastigheter eller skötas av en vägförening.

text: 24. Det statliga vägnätet omfattar ca 100 000 km och det kommunala ca 40 000 km väg. Enskilda vägars längd uppskattas till 280 000 km. Förklaringen till olika huvudmannaskap får främst sökas i historiska förhållanden och investeringsbeslut.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: 25. Det är vanligt förekommande att de som ansvarar för vägnätet anlitar entreprenörer för att utföra byggande och underhåll av vägar. En större asfaltbelagd väg behöver ett nytt slitlager ungefär vart sjätte till vart tionde år, beroende på trafikmängd.

text: Asfaltmassa och asfaltbeläggning

text: 26. Beläggning med asfaltmassa syftar till att vägar, parkeringsplatser, start- och landningsbanor på flygplatser m.m. skall tåla det slitage som uppstår när dessa ytor trafikeras av fordon av skilda slag. Tekniken är i sina huvuddrag känd sedan länge och den tekniska utvecklingen måttlig. I Sverige har under senare år tillverkats och lagts ut mellan fem och sju miljoner ton asfalt per år.

text: 27. Utläggning av asfaltmassa kräver tillgång till maskiner, personal samt asfaltmassa levererad till platsen för utläggningen. Företag som bedriver beläggningsverksamhet äger eller hyr maskiner och tillverkar eller köper asfaltmassa samt transporterar denna från asfaltverket i egna eller inhyrda lastbilar. Det förekommer att företag som åtagit sig beläggningsuppdrag i sin tur uppdrar åt ett annat företag att utföra arbetet som underentreprenör.

text: 28. Asfaltmassa innehåller sten och bitumen. Bitumen är ett bindemedel som produceras genom raffinering av råolja. Förutom användning i asfaltmassa används bitumen i samband med byggande och viss industriproduktion.

text: 29. Genom att variera stenmaterial, stenstorlek och bindemedel får asfalten varierande egenskaper. Räknat i viktprocent innehåller asfalt ca 6 procent bindemedel och 94 procent sten. Omvandlas detta till volymandelar utgör bitumeninnehållet ca 14 procent.

text: 30. Vid asfaltbeläggning av väg används antingen varm, halvvarm eller kall asfaltmassa. I ett asfaltverk blandas sten och bitumen till asfaltmassa, vilket vanligen sker under uppvärmning. Med hjälp av kemiska tillsatser kan asfaltmassa göras flytande utan eller med endast måttlig uppvärmning, s.k. kall eller halvvarm asfaltmassa. Närmare 90 procent av all asfaltmassa som produceras utgörs av varm asfaltmassa.

text: 31. Vid valet av beläggningsteknik vägs en rad faktorer in, t.ex. kvalitet och kostnader. Kall och halvvarm massa är av lägre kvalitet än varm asfaltmassa och används framförallt på mindre vägar med lägre trafikintensitet och mindre slitage.

text: 32. Varm asfaltmassa är en färskvara som är svår att lagra och transportera. Varm asfaltmassa produceras normalt i nära geografisk och tidsmässig anslutning till utläggningsarbetet. En rimlig uppskattning är att ett asfaltverk kan leverera asfaltmassa inom en 10-mils radie från verkets placering. Ett antal andra faktorer däribland trafiksituationen kan påverka den möjliga transportsträckan.

text: 33. Halvvarm och kall asfaltmassa tillverkas till skillnad från varm asfaltmassa i enklare anläggningar. Sådan asfaltmassa är lättare att lagra och transportera än varm asfaltmassa, vilket medför en lägre kostnadsnivå.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: 34. Genom mobila asfaltverk finns möjlighet att ordna tillgång till asfaltmassa där sådan saknas helt eller där företaget saknar tillgång till fasta asfaltverk. Mobila asfaltverk flyttas av ekonomiska skäl i första hand vid större entreprenader och är, liksom de fasta asfaltverken, beroende av tillgång till närbelägna grus- eller bergtäkter.

text: 35. De större företagen har normalt tillgång till egna fasta asfaltverk på olika platser i landet. Det förekommer att företagen köper asfaltmassa från varandras asfaltverk. Vid utläggning av kall och halvvarm asfaltmassa är tillgången till egna fasta asfaltverk av mindre betydelse för företagen än vid utläggning av varm asfaltmassa.

text: 36. Det går att återanvända tidigare utlagd asfaltmassa vilket kan göras på flera olika sätt. Återvinning av tidigare utlagd asfaltmassa har fördelar från miljösynpunkt och förekommer som ett krav från olika beställare. Återanvändning minskar även företagens inköpskostnader för nytt material.

text: Grus- och stenkrossmaterial

text: 37. Stenmaterial utvinns ur grus- och bergtäkter. Materialet bearbetas i krossar som typiskt sett samlokaliseras med täkten ifråga men det förekommer även friliggande krossverksamheter. Drygt hälften av det utvunna stenmaterialet (55 procent år 2001) används i samband med vägarbeten.

text: 38. Höga investeringskostnader försvårar öppnande av nya bergtäkter. Det är i dagsläget mycket svårt att erhålla tillstånd för start av en ny grustäkt eftersom det finns en ambition att av miljöskäl så långt möjligt övergå från grus- till bergtäkter.

text: 39. Transportkostnaden utgör en stor andel av den totala kostnaden för grus- och stenmaterial vilket gör att det normalt inte är lönsamt att transportera grus- och stenmaterial längre än några mil. Därigenom blir tillgången till grus- och bergmaterial på nära håll avgörande för ett företags möjligheter att konkurrera om olika uppdrag på marknaden.

text: 40. Ett mycket stort antal av befintliga täkter kontrolleras, liksom en stor andel av asfaltverken, av de största företagen på marknaden. Utbudet av material från oberoende täkter är högst begränsat.

text: Marknaden för asfaltbeläggningsentreprenader

text: Kundstruktur

text: 41. Den relativt höga intensiteten i det statliga vägunderhållet kombinerat med den betydande omfattningen av det statliga vägnätet gör Vägverket till den i särklass största köparen av beläggningsentreprenader i Sverige. För drift och underhåll använde Vägverket sammanlagt 7,3 miljarder kronor år 2001. Av dessa medel utgjorde drygt 1,6 miljarder kronor Vägverkets utbetalningar för underhållsbeläggningar. I samband med underhållsbeläggning utförs även vissa sidoarbeten och om hänsyn tas till dessa var omfattningen (inklusive underhållsbeläggning) över 2 miljarder kronor.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: 42. Kommunernas kostnader för drift och underhåll av kommunala vägar var 4,6 miljarder kronor år 2001. Av kostnaderna svarade beläggningsunderhåll för drygt 900 miljoner kronor.

text: 43. Vid sidan av underhållsbeläggning förekommer även s.k. investeringsbeläggning i samband med byggande av nya vägar m.m. Omfattningen av investeringsbeläggning är svår att kvantifiera eftersom beläggningsarbetet endast utgör en mindre andel av kostnadsmassan i dessa upphandlingar. Investeringsbeläggning är dock mera vanligt förekommande inom Vägverket än inom kommunsektorn.

text: 44. Bland övriga beställare av beläggningstjänster märks vägföreningar, Luftfartsverket, Banverket samt fastighetsägare. Totalmarknadens omsättning kan uppskattas till närmare 6 miljarder kronor årligen. Beläggningsverksamhet uppvisar tydliga säsongsvariationer och bedrivs företrädesvis under sommarhalvåret.

text: Upphandlingsförfarandet

text: 45. Merparten av uppdragen omfattande asfaltbeläggning fördelas genom anbudstävling. Anbudstävlingar tillämpas frekvent i hela bygg- och anläggningsbranschen och regleras av lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) vid fördelning av statliga och kommunala beläggningskontrakt.

text: 46. Vägverkets upphandling av asfaltbeläggningstjänster sköts regionalt på Vägverkets respektive regionkontor för Norra Norrland, Mitt, Stockholm, Väst, Mälardalen, Sydöst och Skåne. Flertalet av Vägverkets upphandlingar utlyses i början på året.

text: 47. Kommunernas upphandling av asfaltbeläggningstjänster sker lokalt i respektive kommun. Det är vanligt att kommunen upphandlar sitt behov av asfaltbeläggningstjänster för perioder om flera år, ibland med en option för kommunen att förlänga kontraktet.

text: 48. Vid offentliga anbudstävlingar föreligger inte någon fri prövningsrätt utan den upphandlande enheten är enligt LOU skyldig att anta det anbud som har lägst pris eller på annat sätt ekonomiskt är mest fördelaktigt.

text: 49. En offentlig anbudstävling uppvisar stora likheter med ett auktionsförfarande. Upphandlingsprocessen är utformad för en situation där anbudsgivarna självständigt beräknar och avger sina anbud med utgångspunkt i sina egna kapacitets- och kostnadsförhållanden samt självständigt bedömer marknadsförutsättningar för varorna eller tjänsterna ifråga. Av grundläggande betydelse vid varje upphandlingsförfarande är att anbudsgivarna inte känner till vad konkurrenterna har bjudit innan det egna anbudet lämnas.

text: 50. Anbudstävlingar vid inköp till den privata sektorn av asfaltbeläggning uppvisar många likheter med offentliga upphandlingar men saknar motsvarande lagreglering gällande den formella hanteringen och valet av leverantör.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: Företagen

text: 51. NCC AB (NCC) bedriver beläggningsverksamhet i hela Sverige. Firman registrerades den 28 maj 1991. Verksamheten bedrivs inom olika geografiska regioner. NCC producerar självt huvuddelen av den asfaltmassa som används inom den egna asfaltbeläggningsverksamheten och det görs i ett femtiotal asfaltverk över hela landet.

text: 52. NCC:s omsättning uppgick år 2001 till 18 936 miljoner kronor vilket var en minskning från år 2000 då omsättningen uppgick till 22 059 miljoner kronor. I asfaltbeläggningsverksamheten uppgick NCC:s omsättning år 2001 till 2 218 miljoner kronor och i anläggningsverksamhet exklusive asfaltbeläggning omsatte företaget 5 300 miljoner kronor vilket motsvarade en marknadsandel om 16 procent. I hela NCC-koncernen omsattes år 2001 sammanlagt 46 058 miljoner kronor.

text: 53. NCC har en sammanlagd produktionskapacitet om ca 6 miljoner ton asfalt per år. Under år 1999 tillverkade företaget ca 3,4 miljoner ton och köpte in 97 000 ton från andra tillverkare, huvudsakligen från Skanska Sverige AB. Företaget lade ut 3 010 000 ton i egen beläggningsverksamhet, dvs. ca 500 000 ton såldes till andra beläggningsföretag. Under år 2000 minskade den utlagda mängden till 2 354 000 ton och under år 2001 minskade den ytterligare till 2 218 000 ton. I Östergötlands län svarade NCC år 2001 för 50 procent av produktionen av asfalt och i Vägverkets Region Väst (Hallands län t.o.m. Värmlands län) svarade NCC för 42 procent av produktionen.

text: 54. Täktverksamheten och asfaltproduktionen inom NCC bedrivs av enheterna Ballast Nord, Mitt och Syd. Tidigare drevs denna verksamhet i de fem dotterbolagen Ballast Nord AB, Ballast Stockholm AB, Ballast Öst AB, Ballast Väst AB och Ballast Syd AB. Från den 1 januari 2000 övertogs rörelsen i bolagen av dåvarande NCC Industri och de är f.n. vilande.

text: 55. Under år 2001 var NCC:s andel av de statliga vägverksupphandlingarna 26 procent. Av de kommunala underhållsentreprenaderna var andelen 38 procent. Företagets andel av den totalt utlagda mängden asfaltmassa uppgick år 2001 till 31 procent.

text: 56. Vägverket är en statlig myndighet som sedan år 1992 är uppdelad i en beställar- och en utförarorganisation. Den senare kallas för Vägverket Produktion och är formellt en del av myndigheten men den skall arbeta under bolagsliknande förhållanden och konkurrera på lika villkor med de privata aktörerna. Vägverket Produktion bedriver entreprenadverksamhet med inriktning på drift och underhåll av vägar och liknande anläggningar, nybyggnation av vägar och anläggningar, asfaltbeläggningar och ballastleveranser.

text: 57. Vägverket Produktion leds av en chef som är direkt underställd Vägverkets generaldirektör. Omsättningen uppgick år 2001 till 5 377 miljoner kronor, en ökning från år 2000 då omsättningen uppgick till 5 009 miljoner kronor. I Vägverket ingår även resultatenheterna Vägverket Konsult, Vägverket Färjerederier och Vägverket utbildningscentrum. Dessa resultatenheter hade år 2001 en omsättning på respektive 374, 350 och 24 miljoner kronor. Hela Vägverket hade år 2001 ett totalt anslagsutnyttjande om 14 414 miljoner kronor.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: 58. Vägverket Produktion är organiserat i produktionsområden. Åren 1996 – 2001 bestod organisationen av tre produktionsområden med särskilda beläggningsavdelningar med täktverksamhet, tillverkning av asfaltmassor, utläggning, fräsning m.m. Beläggningsverksamheten inom Vägverket Produktion är sedan den 1 januari 2002 organiserad i en rikstäckande organisation benämnd Produktion Beläggning.

text: 59. Beläggningsverksamheten i Vägverket Produktion inklusive produktion av asfalt omsatte sammanlagt ca 1 000 miljoner kronor år 2001.

text: 60. Under år 2001 hade Vägverket Produktion tillgång till 14 asfaltverk. Den sammanlagda kapaciteten för asfaltverken uppgår till ca 2 miljoner ton per år. Organisationen har också tillgång till täkter för utvinning av sten och grusmaterial.

text: 61. Under åren 2001 tillverkade Vägverket Produktion ca 500 000 ton varma massor. Det motsvarar, enligt Vägverket, mellan 7 och 9 procent av den totala produktionen i Sverige. Under samma period lade Vägverket ut ca 800 000 ton per år vilket skulle motsvara ca 11 – 12 procent av den totalt utlagda volymen. Av de årligen inköpta volymerna om 300 000 ton kommer ca 30 000 ton från små, lokala tillverkare och resterande mängder från Skanska Sverige AB och NCC.

text: 62. Vägverket Produktions största kund är Vägverket som svarar för närmare tre fjärdedelar av Vägverket Produktions utlagda volymer i landet som helhet.

text: 63. Skanska AB är moderbolag i Skanskakoncernen. All operativ verksamhet bedrivs i dotterbolag, varav asfalt- och beläggningsverksamhet bedrivs inom Skanska Sverige AB (Skanska) vars firma registrerades den 8 januari 1999. Föregående firmor var Skanska Anläggning AB som registrerades den 22 april 1997 och före det Skanska Syd AB som registrerades den 27 december 1990. Verksamheten bedrivs i hela landet i fem regioner. Skanska omsatte totalt 16 771 miljoner kronor år 2001.

text: 64. År 2001 omsatte asfalt- och beläggningsverksamheten 1 600 miljoner kronor vilket motsvarade en marknadsandel om 31-33 procent. Den övriga anläggningsverksamheten i Skanska omsatte samma år ca 5 miljarder kronor vilket motsvarade en marknadsandel om 23-25 procent.

text: 65. Skanska har för närvarande ett fyrtiotal asfaltverk över hela landet samt en stor mängd täkter. I Östergötlands län svarade Skanska år 2001 för 34 procent av produktionen av asfalt och i Vägverkets Region Väst (Hallands län t.o.m. Värmlands län) svarade Skanska för 38 procent av produktionen.

text: 66. Peab AB är moderbolag i en koncern som genomgick ett flertal omorganisationer i slutet av 1990-talet. Beläggningsverksamheten bedrivs i Peab Asfalt AB (Peab Asfalt) som är ett helägt dotterbolag till Peab AB. Peab Asfalt registrerades som firmanamn den 8 december 1997. Dessförinnan hette bolaget SVB Svenska Vägbeläggningar AB, en firma som registrerades den 26 april 1993. Peab Asfalt omsatte 893 miljoner kronor år 2001.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: 67. Peab Asfalt äger Svenska Beläggningsaktiebolaget (SBB), KPK Entreprenader AB (KPK) och Asfaltbeläggningar i Boden AB. SBB bedriver ingen verksamhet och som enda tillgång i bolaget finns ett innehav i intressebolaget Svenska Fräs & Asfaltåtervinning AB (SFA), vilket ägs tillsammans med NCC. SFA utför fräsarbeten i samband med beläggningsarbeten och verksamheten bedrivs i hela landet. Dotterbolaget KPK utför mark- och beläggningsarbeten i Stockholmsområdet och Asfaltbeläggningar i Boden utför motsvarande arbeten i Norrbottens län.

text: 68. Peab Asfalt bedriver beläggningsverksamhet i hela Sverige och den är fördelad på fem geografiska regioner.

text: 69. Peab Asfalt hade år 2001 tillverkning av varma massor i nio asfaltverk. Företaget hade dessutom fyra mobila verk för tillverkning av kalla, halvvarma och återvinningsbara massor. Förutom den egna tillverkningen så köper Peab Asfalt varma massor från NCC och Skanska.

text: 70. Bygg- och anläggningsverksamheten i övrigt i koncernen bedrivs av Peab Sverige AB (Peab Sverige) vars firma registrerades den 18 augusti 1999. Fram till en omorganisation under år 1999 bedrev Peab AB anläggningsverksamheten genom de fem helägda regionala entreprenadföretagen Peab Syd AB, Peab Väst AB, Peab Öst AB, Peab Mellersta AB och Peab Nord AB. Dessa fem företag fusionerades år 1999 upp i Peab Sverige.

text: 71. I januari 2000 samlades anläggningsverksamheten i Peab Sverige i en egen division med fem regioner. Peab Sverige omsatte 12 947 miljoner kronor år 2001.

text: 72. PNB Asfalt AB utgjorde fram till hösten 2002 ett dotterbolag till PNB Entreprenad AB. De två företagen ingår i en koncern vars slutliga moderbolag utgörs av Percy Nilsson Byggnads AB. Den verksamhet som bedrivs i koncernen är främst bygg- och anläggningsverksamhet.

text: 73. PNB Asfalt AB började bedriva verksamhet inom tillverkning, försäljning och utläggning av asfaltmassa år 2000. PNB Asfalt AB tillverkar asfaltmassa vid asfaltverk som är placerade i Rävemåla och i Landskrona. Under år 2001 köpte PNB Asfalt AB asfaltmassa från främst Skanska och Vägverket Produktion samt sålde en mindre mängd till Vägverket Produktion.

text: 74. Under år 2001 omsatte PNB Asfalt AB ca 204 miljoner kronor. PNB Asfalt AB:s verksamhet bedrivs huvudsakligen i Skåne, Halland, Blekinge och Småland. Företaget uppskattar sin marknadsandel inom detta område till 10 procent år 2001.

text: 75. PNB Asfalt AB förvärvades av Peab Asfalt under hösten 2002. Efter firmaändring är PNB Asfalt AB:s nuvarande firma Peab Asfalt Syd AB. När företaget nedan anges används det tidigare firmanamnet PNB Asfalt AB (PNB Asfalt).

text: 76. Sandahls Grus & Asfalt AB (Sandahls) ingår i Sandahlsbolagen i Skillingaryd AB, en koncern som främst är verksam inom transportsektorn. Sandahls omsatte år 2001 totalt ca 250 miljoner kronor avseende produktion och utläggning av asfalt samt leve-

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: ranser av grus och makadamprodukter. Företaget förfogar över fem mobila asfaltverk. Verksamheten kan bedrivas i hela landet.

text: 77. Kvalitetsasfalt i Mellansverige AB (Kvalitetsasfalt) startade sin verksamhet år 1998 och är sedan juni 2000 dotterbolag till finska Lemminkäinen Oyj. I december 2000 förvärvade företaget inkråmet i ODEN Asfalt AB.

text: 78. Företaget omsatte år 2001 totalt ca 185 miljoner kronor och uppskattar sig ha en marknadsandel om ca 3 procent.

text: 79. Kvalitetsasfalt har två fasta asfaltverk och ett mobilt verk. Verken har en sammanlagd kapacitet om 520 000 ton per år. Under åren 1999 – 2000 var verksamheten helt mobil och bedrevs i hela landet med inriktning på Mellansverige och Norrland. År 2001 köpte Kvalitetsasfalt asfaltmassa från NCC, Skanska, Peab Asfalt och Sandahls. Företaget har tillgång till en bergtäkt.

text: 80. Svenska Väg AB (Svenska Väg) är dotterbolag i en koncern där Elofsson Construction Company AB (ECC) är moderbolag. Svenska Väg omsatte ca 53 miljoner kronor år 2001. Svenska Väg har två mobila asfaltverk samt en fast anläggning. Företaget äger inte några grustäkter. Under år 2001 tillverkade Svenska Väg asfaltmassa och dessutom köpte företaget asfaltmassa från NCC, Peab Asfalt och från Vägverket Produktion.

text: 81. Svenska Väg kan utföra vägbeläggningsarbeten i hela landet och uppdragsgivare är kommuner, staten och privata företag.

text: 82. Markbyrån i Åtvidaberg AB är moderbolag till Markbyrån Entreprenad i Åtvidaberg AB (Markbyrån) inom vilket beläggningsverksamheten är organiserad. Företaget är huvudsakligen verksamt i Östergötland där man också har ett asfaltverk. År 2001 tillverkade Markbyrån egen asfaltmassa men företaget köpte också asfaltmassa från Skanska, Peab Asfalt och från Svensk Beläggningsteknik i Sävsjö AB. Markbyrån omsatte 56 miljoner kronor år 2001.

text: 83. Markbyråns kunder är huvudsakligen beställare från den privata och offentliga sektorn.

text: 84. Bygg och Miljö i Östergötland AB (Bygg och Miljö) är verksamt med byggentreprenader i Norrköping och Linköping. Företaget omsatte 77 miljoner kronor under det senaste räkenskapsåret (1 maj 2001 – 30 april 2002).

text: 85. ODEN Asfalt AB (ODEN Asfalt) är ett dotterbolag till ODEN Entreprenad AB (ODEN Entreprenad). I koncernen ingår också ODEN Maskin AB, Oden Anläggning AB och Trädgårdsanlägg AB. Rörelsen i ODEN Asfalt såldes i december år 2000 till Kvalitetsasfalt. ODEN Asfalt har för närvarande inte några anställda och bolaget bedriver inte någon verksamhet. ODEN Entreprenad omsatte 15 miljoner kronor under år 2001.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: 86. Bygg och Anläggning P-A Berglund AB (P-A Berglund) registrerades den 30 november 1993. Verksamheten bestod av asfalt- och anläggningsbyggnationer samt konsultationer inom anläggningsbranschen. Företaget ägde ett asfaltverk med placering i Rävemåla i Kronobergs län. Verksamheten bedrevs huvudsakligen i Kronobergs, Kalmar och Blekinge län och omsatte ca 20 miljoner kronor årligen. Den 15 maj 2000 överläts P-A Berglund till PNB Asfalt. P-A Berglund fusionerades med PNB Asfalt den 1 januari 2001.

text: Branschorganisationer

text: 87. Företag i anläggningsbranschen kan organisera sig i Sveriges Byggindustrier (BI), en branschorganisation med nära 2 400 bygg-, anläggnings- och specialföretag. BI har också samarbetsavtal med tretton andra branschföreningar (t.ex. Byggmaskinföreningen och Golvbranschens Riksorganisation).

text: 88. Företag som är verksamma med asfaltbeläggningar kan vara medlemmar i Föreningen för Asfaltbeläggningar i Sverige (FAS) som arbetar med frågor om rekrytering, teknik, upphandlingsregler och attityder. Viktiga uppgifter för FAS är att tillhandahålla utbildning och bedriva lobbyverksamhet. FAS är också verksamt internationellt genom medlemskap i Europeiska Asfaltföreningen.

text: 89. Leverantörer av bergmaterial såsom grus och krossprodukter organiseras av föreningen Sveriges Bergmaterialindustri (SBMI). SBMI:s uppgift är att tillvarata medlemsföretagens gemensamma intressen gentemot det allmänna samt att utveckla branschen dels genom att stödja forskning och utbildning, dels genom kvalitetsarbete och kompetensutveckling.

text: Relevant marknad

text: 90. För att bedöma ett företags marknadsmakt måste den relevanta marknaden avgränsas. Detta sker genom en bestämning av dels produktmarknaden, dels den geografiska marknaden. En utgångspunkt vid bedömning av relevant produktmarknad är normalt att de produkter som köparna anser vara utbytbara, dvs. sådana varor eller tjänster som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen, tillhör samma marknad. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden, framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: 91. De berörda företagens kunder, vad beträffar anläggningsverksamhet, är stat, kommuner och privata beställare. De entreprenader som kunderna upphandlar fördelas regelmässigt genom anbudstävlan. Av upphandlingsunderlaget framgår vilka typer av anläggningsarbeten som beställaren önskar få utförda t.ex. nybyggnation av vägar och broar, rivning av byggnader, reparation av broar, olika slags markarbeten, asfaltbeläggning m.m.

text: 92. Anläggningsverksamhet kan definieras som en separat produktmarknad, skild från t.ex. husbyggnad eller tillverkning av asfaltmassa. Anläggningsverksamhet innefattar nybyggnad, ombyggnad och underhåll av anläggningar, dvs. vägar, järnvägar, broar,

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: tunnlar, bergrum, flygfält, ledningar av olika slag, samt övriga mark- och anläggningsarbeten, t.ex. energianläggningar, VA-verk och hamnanläggningar.

text: 93. Skanska, NCC, Vägverket Produktion och Peab Sverige samt några av de övriga berörda företagen kan bedriva anläggningsverksamhet i hela Sverige. Den relevanta geografiska marknaden bör därför bestämmas till Sverige.

text: 94. Det finns skäl att särskilja underhållsbeläggningsverksamhet med asfaltmassa från övrig anläggningsverksamhet. Från ett beställarperspektiv finns tydliga skillnader. Underhållsbeläggningar upphandlas vanligen separat och regelbundet återkommande samt skilt från investeringsprojekt. I upphandlingen ingår ofta anknytande arbetsmoment som också kan ingå i annan anläggningsverksamhet. Emellertid innefattar de nu aktuella upphandlingarna en större andel asfaltbeläggningsarbete i förhållande till övriga anläggningsarbeten. Även om inte samtliga företag har egen kompetens för samtliga arbetsmoment i sådana entreprenader har de ändå möjlighet att lämna anbud genom att anlita underentreprenörer. Det finns skäl att betrakta underhållsbeläggningsverksamhet med asfaltmassa som en egen relevant produktmarknad.

text: 95. Skanska, NCC, Vägverket Produktion och Peab Asfalt samt några av de övriga berörda företagen kan bedriva asfaltbeläggningsverksamhet i hela Sverige. Den relevanta geografiska marknaden bör därför bestämmas till Sverige.

text: 96. Vid beläggning av trafikintensiva vägar används nästan enbart asfaltmassa som beläggningsmaterial. Asfaltmassa kan därmed anses utgöra en egen relevant produktmarknad. De fyra största företagen NCC, Skanska, Peab Asfalt och Vägverket Produktion svarar för ca 89 procent av produktionen av asfaltmassa. Merparten av den producerade mängden asfaltmassa används i den egna beläggningsverksamheten. Resterande mängder säljs externt.

text: 97. Asfaltmassa kan av transportekonomiska och kvalitetsmässiga skäl endast transporteras en begränsad sträcka från asfaltverken. Den relevanta geografiska marknaden för asfaltmassa bör därför anses som regional.

text: 98. Mot bakgrund av det ovan anförda skall följande relevanta marknader avgränsas.

text: - Anläggningsverksamhet i Sverige.

text: - Underhållsbeläggning med asfaltmassa och därtill hörande arbetsmoment, i Sverige (fortsättningsvis betecknat asfaltbeläggningsverksamhet).

text: - Regionvis produktion och försäljning av asfaltmassa.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: Marknadsandelar i procent 2001

text: OMSTÄNDIGHETER Bakgrund

text: 99. Konkurrensverket erhöll under hösten 2001 uppgifter om att flertalet statliga, kommunala och privata upphandlingar av asfaltentreprenader i Götaland och en väsentlig del av Svealand sedan lång tid varit föremål för samverkan mellan konkurrerande företag vid anbudsgivningen. Informationen om denna samverkan lämnades av en ställföreträdare för Markbyrån samt av tre före detta anställda personer vid NCC. Med anledning av dessa uppgifter genomförde Konkurrensverket den 24 och den 25 oktober 2001 en undersökning enligt 47 och 48 §§ KL, hos flera företag i asfaltbeläggningsbranschen.

text: Förfarandet

text: 100. Nedan anges ett antal befattningshavare vid de berörda företagen. För uppgifter avseende befattning, se bilaga 1.

text: 101. Företaget Markbyrån, som omnämns nedan, omfattas inte av talan.

text: Allmänt om det konkurrensbegränsande samarbetet mellan NCC, Skanska, Peab Asfalt och Vägverket Produktion (se I och IX under rubriken Grunder) 102. Företrädare för NCC, Skanska och Peab Asfalt har i vart fall sedan år 1993 träffats regelmässigt, ett antal gånger per år, inom respektive geografisk region som företagen varit verksamma i. Vägverket Produktion har deltagit i mötena sedan år 1995. Syftet med mötena var dels att diskutera och komma överens om hur upphandlingar av statliga, kommunala och privata asfaltbeläggningsentreprenader i Götaland och en väsentlig del av Svealand skulle fördelas mellan företagen och dels att sinsemellan stämma av utfallet av överenskommelserna. Dessutom utbyttes information om volymer och priser. Förutom de regelmässiga mötena ägde även spontana möten rum, exempelvis i samband med sammankomster i branschföreningar. Uppgörelserna avhandlades också genom telefonkontakter mellan företagens företrädare.

text: 103. NCC, Skanska, Peab Asfalt och Vägverket Produktion kom inför varje år, under den aktuella perioden, överens om att de aktuella statliga asfaltbeläggningsentreprenaderna skulle fördelas i överensstämmelse med företagens marknadsandelar och önskemål

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: inom de olika regionerna. Som en del i förfarandet ingick att företagen solidariskt ersatte övriga potentiella konkurrenter för att dessa helt skulle avstå från att lämna anbud eller lämna icke konkurrenskraftiga anbud. De företag som deltog i en uppgörelse och som skulle ge in icke konkurrenskraftiga anbud vid en upphandling erhöll normalt direktiv av den utsedde vinnaren av entreprenaden, den s.k. koordinatorn, hur anbuden skulle utformas. Detta förfarande har företagen benämnt ”att ge och ta pris”. Ersättningen till de företag som avstod från att konkurrera vid en upphandling ombesörjdes genom att dessa erbjöds underentreprenadarbeten, att tjänster mellan företagen utfördes utan att någon ersättning krävdes eller genom att fakturor betalades trots att något arbete inte utförts. Den sistnämnda formen av ersättning har företagen benämnt ”ppengar”. Enstaka entreprenader kunde undantagsvis upphandlas i konkurrens till följd av att företagen inte kunde komma överens om hur entreprenaden skulle fördelas.

text: 104. Som en del i förfarandet ingick vidare att NCC, Skanska och Peab Asfalt inte skulle lämna konkurrenskraftiga anbud i varandras kommuner i Götaland och en väsentlig del av Svealand dvs. i någon av de kommuner som respektive företag har asfaltbeläggningsavtal med. Även Vägverket har deltagit i förfarandet genom att avstå från att lämna anbud eller genom att lämna icke-konkurrenskraftiga anbud på upphandlingar i kommuner där NCC, Skanska eller Peab Asfalt sedan tidigare haft asfaltbeläggningsavtal. Förfarandet har också inneburit att det företag som skulle vinna respektive upphandling försåg de övriga företagen med anbudspriser, à-prislistor eller information om att anbuden skulle ligga över en viss nivå.

text: 105. Under början av år 2000 etablerades företaget PNB Asfalt i Skåneregionen. och NCC, och Skanska träffades i Helsingborg i början av år 2000 för att diskutera PNB Asfalts nyetablering. På mötet diskuterades PNB Asfalts roll på marknaden och hur Skanska och NCC skulle kunna behålla sina marknadsandelar i regionen. Företagen överenskom att även i fortsättningen upprätthålla den kommunala marknadsdelningen och att hålla PNB Asfalt borta från marknaden i så stor utsträckning som möjligt. Peab Asfalt och Vägverket Produktion anslöt sig till ståndpunkten, att upprätthålla marknadsdelningen.

text: 106. NCC, Skanska, Peab Asfalt och Vägverket Produktion har, som en del i förfarandet, delat upp marknaden för större privata asfaltbeläggningsentreprenader i Götaland och en väsentlig del av Svealand i enlighet med företagens marknadsandelar. Detta har inneburit att företagen hållit varandra informerade om vilka privata entreprenader respektive företag lagt anbud på. Företagen har vidare haft ett system för att bestraffa de företag som överstigit sin tilldelade kvot av privata arbeten, s.k. pliktning. Förfarandet har också inneburit att det företag som skulle vinna respektive upphandling försett de övriga företagen med anbudspriser och à-prislistor.

text: 107. Som ett led i förfarandet har NCC ingått överenskommelser med P-A Berglund om att NCC skulle avstå från att lämna anbud eller lämna icke-konkurrenskraftiga anbud på asfaltbeläggningsentreprenader i Emmaboda kommun (under åren 1997 - 2000) och i Tingsryds och Karlshamns kommuner (under åren 1998 - 2000). Som motprestation har P-A Berglund avstått från att lämna anbud avseende vägverksupphandlingar i Kalmar, Blekinge, Jönköpings, Östergötlands och Kronobergs län samt avstått från att

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: tade företagen antingen avstod från att lämna anbud eller tog pris från det företag som skulle vinna aktuell upphandling.

text: 119. Som ersättning för att Sandahls, Kvalitetsasfalt, ODEN Asfalt, Svenska Väg, och P-A Berglund skulle avstå från att lämna in anbud eller ge in ett taget pris skulle företagen sammantaget erhålla p-pengar om 4 miljoner kronor. Sandahls skulle erhålla 1,3 miljoner kronor, Kvalitetsasfalt 1 miljon kronor, Svenska Väg 700 000 kronor och ODEN Asfalt 250 000 kronor.

text: 120. Genom överenskommelsen förband sig NCC, Vägverket Produktion, Skanska och Peab Asfalt att, för varje vägverksgrupp som respektive företag skulle vinna, initialt utge de p-pengar som Sandahls, Kvalitetsasfalt, ODEN Asfalt, Svenska Väg och PA Berglund skulle erhålla. NCC skulle initialt betala p-pengarna till Sandahls, Kvalitetsasfalt, ODEN Asfalt, Svenska Väg och P-A Berglund. Detta innebar att företagen fakturerade NCC för det sammanlagda beloppet om 4 miljoner kronor. Mot bakgrund av detta uppkom skulder mellan NCC å ena sidan och Peab Asfalt och Vägverket Produktion å andra sidan. Skanska å sin sida skulle betala p-pengar till Sandahls, Svenska Väg, Kvalitetsasfalt och NCC om totalt 1 219 000 kronor. Mot bakgrund av att NCC skulle betala p-pengar till Skanska motsvarande 1,5 miljoner kronor, som gottgörelse för att NCC skulle vinna Vägverksgruppen VSÖ E1, uppstod ingen motsvarande skuld för Skanskas del. NCC blev i stället genom uppgörelsen skyldigt Skanska 281 000 kronor.

text: 121. Sandahls, Kvalitetsasfalt, och P-A Berglund har under år 1998 fakturerat NCC för de överenskomna p-pengarna.

text: 122. Uppgörelsen kom att genomföras i enlighet med överenskommelsen med undantag för VSÖ E3, VSÖ E4 och VSÖ F3 som företaget PATAB vann. Det förhållandet att PATAB spräckte överenskommelsen avseende nämnda vägverksgrupper fick till följd att Ballast Öst AB (vid tidpunkten ett dotterbolag till NCC) träffade en särskild överenskommelse om att Ballast Öst AB skulle leverera asfaltmassa till PATAB avseende entreprenaden VSÖ E4. Vid ett möte mellan NCC och Skanska den 2 oktober 1998 på ett motell vid trafikplatsen Ljungbystopp framförde Skanska via representanterna och att Ballast Öst AB, genom att leverera asfaltmassa till PATAB, hade brutit mot en hederskodex. Enligt Skanska hade Ballast Öst AB levererat asfaltmassa till ett för lågt pris till PATAB, dvs. till ett pris som endast skulle användas vid leveranser av asfaltmassa till NCC, Skanska, Peab Asfalt och Vägverket Produktion. Skanska var vid denna tidpunkt skyldigt NCC:s anläggningsavdelning ppengar om 4 miljoner kronor exklusive mervärdesskatt, på grund av en tidigare uppgörelse avseende en anläggningsentreprenad år 1998. På grund av Ballast Öst AB:s leverans av asfaltmassa till PATAB vägrade Skanska att betala hela beloppet om 4 miljoner kronor exklusive mervärdesskatt. Istället erlade Skanska ett reducerat belopp till NCC:s anläggningsavdelning om 2,3 miljoner kronor exklusive mervärdesskatt vilket NCC godtog.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: 163. Götene kommun infordrade under år 1999 in anbud på asfaltbeläggningsarbeten avseende perioden 1999-2001. Vid anbudstidens utgång, den 12 april 1999, hade NCC, Skanska och Vägverket Produktion lämnat in anbud.

text: 164. En representant för NCC och vid Vägverket Produktion samt en representant för Skanska kom inför upphandlingen överens om att NCC skulle vinna entreprenaden. Med anledning av överenskommelsen gav NCC pris till Vägverket Produktion vilket Vägverket Produktion senare gav in till kommunen. Uppgörelsen kom således att genomföras. Som entreprenör för beläggningsarbetena utsågs sedermera NCC.

text: 165. Karlsborgs kommun infordrade under år 1999 anbud på asfaltbeläggningsarbeten avseende år 1999. Vid anbudstidens utgång, den 21 april 1999, hade NCC, Skanska och Vägverket Produktion lämnat in anbud.

text: 166. vid Skanska och vid Vägverket Produktion samt en representant från NCC kom inför upphandlingen överens om att Skanska skulle vinna entreprenaden. Med anledning av överenskommelsen gav Skanska pris till Vägverket Produktion som Vägverket Produktion senare också gav in till kommunen. Uppgörelsen kom således att genomföras. Som entreprenör för beläggningsarbetena utsågs sedermera Skanska.

text: 167. Under år 2000 begärde Linköpings kommun bl.a. in anbud på fem upphandlingar avseende underhållsbeläggningar m.m. inom kommunen, nämligen underhållsbeläggningar och ombyggnad av busshållplatser m.m. på gatorna Gällstadsvägen och Himnavägen i Linghem och Lövskogsvägen i Vikingstad (med sista anbudsdag den 29 maj 2000), underhållsbeläggningar och ombyggnad av busshållplatser m.m. på gatorna Söderleden samt Bäckgatan-Stigbergsgatan-Högalidsgatan-Ramstorpsgatan (med sista anbudsdag den 30 maj 2000), underhållsbeläggningar och ombyggnad av busshållplatser m.m. på Westmansgatan (med sista anbudsdag den 29 juni 2000), underhållsbeläggningar och ombyggnad av busshållplatser m.m. på Stenbrötsgatan och Barhällsgatan-Gesällgatan (med sista anbudsdag den 6 juli 2000) samt underhållsbeläggningar och ombyggnad av busshållplatser m.m. på Adamstorpsvägen, Hällestadsvägen och OG Svenssons väg (med sista anbudsdag den 10 juli 2000).

text: 168. NCC, arbetade tillsammans fram ett förslag till uppgörelse mellan NCC, Skanska, Peab Sverige, Vägverket Produktion, Markbyrån och Bygg & Miljö avseende de aktuella upphandlingarna i Linköping.

text: 169. NCC, kontaktade Skanska, och Vägverket Produktion, vid ett flertal tillfällen under maj - juli 2000. Under telefon-

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: Uppgörelsen kom således att genomföras. Som entreprenör för beläggningsarbetena utsågs sedermera NCC.

text: Helsingborg och Höganäs kommuner 2000 (se I under rubriken Grunder)

text: 194. Helsingborg och Höganäs kommuner infordrade gemensamt anbud avseende underhållsbeläggningar för perioden 2000-2002. Förfrågningsunderlag skickades ut i januari 2000 och anbud skulle inges senast den 27 mars 2000. Arbetet skulle utföras som generalentreprenad med funktionsansvar (funktionsentreprenad). Upphandlingen genomfördes i två steg; en kvalificeringsfas och en utvärderingsfas. Samtliga anbud, som inkom från PNB Asfalt, NCC, Skanska, Peab Asfalt och Vägverket Produktion blev kvalificerade. I utvärderingsfasen antog de bägge kommunerna att 80 procent av entreprenaden skulle utföras som en funktionsentreprenad och att återstående 20 procent skulle upphandlas med beaktande av ingivna à-priser.

text: 195. vid Skanska och Ulf Söderberg vid NCC samt representanter från Peab Asfalt och Vägverket Produktion kom inför upphandlingen överens om att NCC skulle vinna den del av entreprenaden som avsåg Höganäs kommun och att Skanska skulle vinna den del av entreprenaden som avsåg Helsingborgs kommun. gav de priser som Skanska skulle ge in avseende de arbeten som skulle utföras i Höganäs kommun och gav de priser som NCC skulle ge in avseende de arbeten som skulle utföras i Helsingborgs kommun. och utformade och ingav sina respektive anbud i enlighet med de instruktioner de givit varandra. Överenskommelsen kom således att genomföras i sin helhet. PNB Asfalt, som inte deltog i uppgörelsen, lämnade in det för kommunerna sammantaget fördelaktigaste anbudet. PNB Asfalt vann därför samtliga delar i den aktuella upphandlingen.

text: Privata upphandlingar

text: 196. Kuwait Petroleum Svenska AB (Q8) begärde den 1 juni 1998 in anbud avseende en totalentreprenad benämnd ”Q8 Östgötaporten Mark”. Anbud inkom från företagen Peab Mellersta, NCC, Skanska, Markbyrån, ODEN Anläggning, Berg och Falk samt Holst Entreprenad.

text: 197. och NCC, Peab Mellersta och en representant från Skanska kom överens om att Peab Mellersta skulle vinna den aktuella entreprenaden. vid Peab Mellersta koordinerade uppgörelsen.

text: 198. vid Peab Mellersta kontaktade vid Markbyrån via telefon. Telefonsamtalen resulterade i en överenskommelse mellan företagen som innebar att Markbyrån tog pris på den aktuella upphandlingen, vilket ingavs till beställaren. Som ersättning för att Markbyrån lämnat ett icke konkurrenskraftigt anbud erhöll Markbyrån p-pengar 500 000 kronor exklusive mervärdesskatt från Peab Mellersta. Uppgörelsen kom således att genomföras. Företaget Holst Entreprenad AB, som inte

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: Begreppet företag

text: 210. Av

text: 3 §

text: KL följer att med företag avses en fysisk eller juridisk person som driver verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur. Till den del sådan verksamhet består i myndighetsutövning omfattas den dock inte av begreppet företag.

text: 211. Vägverket Produktion är en vinstdrivande resultatenhet inom myndigheten Vägverket som fullt ut konkurrerar på marknaden varför Vägverket utgör ett företag i KL:s mening.

text: Avtal eller samordnat förfarande

text: 212. Avtalskriteriet i

text: 6 §

text: KL omfattar inte endast civilrättsligt bindande muntliga eller skriftliga överenskommelser mellan två eller flera företag, utan också arrangemang där ett företag gentemot ett annat frivilligt åtar sig att begränsa sin frihet att agera på marknaden. Även s.k. gentlemen’s agreements och informella muntliga överenskommelser omfattas av avtalsbegreppet i

text: 6 §

text: KL.

text: 213. Ett samordnat förfarande innebär att två eller flera företag, utan att ett avtal kan anses ha uppkommit, tillämpar ett visst förfarande i samförstånd. Det är inte nödvändigt att parterna har utarbetat en plan mellan sig för att ett samordnat förfarande skall vara för handen. Inte heller krävs det att några speciella villkor har utarbetats mellan företag. Samordnat förfarande förutsätter inte att företagen åtar sig något gentemot ett annat företag utan det räcker med att varje företag beter sig på marknaden i enlighet med ett samförstånd. Samförståndet behöver således inte ha uppkommit genom uttryckliga muntliga eller skriftliga förklaringar. Samförståndet kan ha uppkommit genom direkta eller indirekta kontakter mellan företagen. Ett företag som passivt deltar vid ett möte, som har till syfte att begränsa konkurrensen, men som genom att delta vid mötet utan att offentligt ta avstånd från dess innehåll och därigenom låter övriga deltagare tro att företaget samtycker till mötets innehåll och resultat samt följer dess resultat, anses ha deltagit i ett samordnat förfarande.

text: 214. Det är inte nödvändigt att närmare identifiera om samverkan mellan företag utgör ett avtal eller ett samordnat förfarande mellan företag. Detta gäller särskilt då ett flertal företag är involverade i många olika förfaranden under en längre tidsperiod vilka kan innefatta både avtal och samordnade förfaranden. En överträdelse av

text: 6 §

text: KL kan därför bestå av en samverkan mellan företag som utgör ett avtal, ett samordnat förfarande eller en kombination av de båda.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: 215. Det är klarlagt i svensk och EG-rättslig praxis att flera olika avtal eller samordnade förfaranden mellan företag kan ses som en enda överträdelse. Avtalen och de samordnade förfarandena utgör därvid tillsammans en överenskommelse om hur företagen skall operera på en viss marknad. Det krävs inte att företagen formellt har enats om ett enda långt avtal eller samordnat förfarande utan det är tillräckligt att företagen agerar i enlighet med gemensamt skapade rutiner för hur företagen skall agera inom ramen för överenskommelsen. Således skall en kartell som pågår under lång tid och som består av flera olika avtal eller samordnade förfaranden vilka företagen deltar i som en del i ett gemensamt mål vilket går ut på att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen ses som en enda fortlöpande överträdelse av

text: 6 §

text: KL.

text: 216. Även om vissa medlemmar i överenskommelsen har mer eller mindre tillfälliga reservationer mot att vara med i överenskommelsen eller till och med avser att fuska genom att inte följa överenskommelsen innebär inte detta att de inte skall anses som parter i den övergripande överenskommelsen. Ett företag kan bli ansvarigt för hela kartellöverenskommelsen inklusive de delar som företaget självt inte direkt har medverkat i. Parternas skilda intressen kan också utesluta att full samstämmighet råder i alla frågor. Det kan förekomma interna konflikter och rivalitet. Vissa inslag i överenskommelsen kan avsiktligen ha lämnats vaga eller obestämda. Kartellöverenskommelsen kan varieras och ändras. Överenskommelsens verksamhet kan gradvis utvidgas till att omfatta nya marknader eller minskas till att endast avse vissa delmarknader. Överenskommelsens mekanismer kan anpassas. Inte något av de nyss nämnda inslagen hindrar emellertid att avtalen eller de samordnade förfarandena utgör en enda överträdelse av

text: 6 §

text: KL.

text: 217. De samarbeten som förevarit mellan de berörda företagen (se under rubriken Grunder punkterna I-XIII) utgör avtal eller i vart fall samordnade förfaranden i den mening som avses i

text: 6 §

text: KL.

text: Syfte eller resultat

text: 218. För att ett avtal, beslut eller samordnat förfarande skall vara förbjudet krävs antingen att avtalet eller det samordnade förfarandet har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen eller ger detta resultat. Syftet med ett avtal fastställs genom en objektiv bedömning av syftet med avtalet och det är alltså här inte fråga om att göra en bedömning av avtalsparternas subjektiva uppfattningar. Kan man konstatera att ett avtal eller ett samordnat förfarande har ett konkurrensbegränsande syfte är det inte nödvändigt att visa något resultat på konkurrensen på den relevanta marknaden för att det skall ses som en överträdelse. För att en överträdelse skall vara för handen krävs inte heller att avtalet eller det samordnade förfarandet objektivt sett medför ett resultat

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: på konkurrensen på den relevanta marknaden. Detta framgår också av

text: 6 §

text: KL som anger att det skall föreligga ett syfte eller ett resultat av avtalet. Svensk praxis överensstämmer med EG-rättslig praxis i denna fråga. Detta innebär för det första att det för en överträdelse av

text: 6 §

text: KL räcker med att två eller flera företag kontaktar varandra och diskuterar ett avtal eller samordnat förfarande som har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen utan att avtalet eller det samordnade förfarandet faktiskt genomförs eller fullföljs. För det andra innebär det att även om företagen fullföljer och genomför avtalet eller det samordnade förfarandet behöver något resultat på konkurrensen på den relevanta marknaden inte uppkomma och således inte heller visas för att en överträdelse av

text: 6 §

text: KL skall anses föreligga.

text: 219. När ett avtal eller samordnat förfarande t.ex. rör horisontellt prissamarbete eller marknadsdelning anses ett konkurrensbegränsande syfte föreligga.

text: 220. Av EG-rättslig praxis följer att det föreligger en presumtion att avtalet eller det samordnade förfarandet, förutom att ha till syfte att hämma konkurrensen, även har ett resultat på den relevanta marknaden om avtalen eller de samordnade förfaranden faktiskt följs och genomförs. Någon kvantitativ beräkning av resultatet är inte nödvändigt. En sådan presumtion gör sig särskilt gällande i en kartell som har pågått under lång tid och som utgörs av avtal eller samordnade förfaranden vilka till sin natur har haft till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen.

text: 221. Samtliga överträdelser (se rubriken Grunder punkterna I-XIII) har inneburit marknadsdelning, prissamverkan eller produktionsbegränsning. Avtalen eller de samordnade förfarandena har därför objektivt sett haft ett konkurrensbegränsande syfte. Även det informationsutbyte som förevarit har haft ett konkurrensbegränsande syfte med hänsyn till att det avser anbud, volymer och priser.

text: 222. Dessutom har de flesta avtalen eller samordnade förfarandena gett ett konkurrensbegränsande resultat eftersom de genomförts.

text: Märkbarhet

text: 223. En förutsättning för att ett konkurrensbegränsande avtal skall omfattas av förbudet i

text: 6 §

text: KL är att det begränsar konkurrensen på ett märkbart sätt, dvs. har ekonomiska verkningar av någon betydelse.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: 224. Konkurrensverket har i ett allmänt råd som har sin grund i EG-rätten beskrivit hur verket tolkar begreppet märkbart sätt i

text: 6 §

text: KL. Av punkten 11 i rådet framgår att ett avtal mellan företag som tillverkar eller säljer varor eller tillhandahåller tjänster i regel inte begränsar konkurrensen på ett märkbart sätt om avtalsparterna och till dem anknutna företag tillsammans på någon av de relevanta marknaderna har en marknadsandel som inte överstiger 10 procent om avtalet gäller mellan företag i samma tillverknings- eller försäljningsled, s.k. horisontella avtal.

text: 225. Av praxis framgår att för horisontella avtal, det vill säga avtal mellan konkurrenter, som har till syfte att priser fastställs eller att produktion eller försäljning begränsas eller att marknader eller inköpskällor delas upp gäller att sådana avtal i princip alltid är märkbart konkurrensbegränsande oavsett marknadsandelar. De berörda företagen har härutöver en sammanlagd marknadsandel som väsentligen överstiger 10 procent på respektive relevant marknad varför märkbarhetskriteriet i

text: 6 §

text: KL är uppfyllt.

text: Preskription

text: 226. Ett företag kan ådömas konkurrensskadeavgift för hela den period ett avtal eller samordnat förfarande som strider mot

text: 6 §

text: KL löper. Ett avtal eller samordnat förfarande kan också strida mot

text: 6 §

text: KL så länge avtalet eller det samordnade förfarandet har verkan på den relevanta marknaden trots att avtalet formellt sett eller på grund av en tidsrelaterad omständighet har upphört.

text: 227. Enligt

text: 30 §

text: KL får konkurrensskadeavgift påföras ett företag om stämningsansökan har delgetts den som anspråket riktas mot inom fem år från det att överträdelsen upphörde. Det är klarlagt i svensk och EG-rättslig praxis att ett flertal avtal eller samordnande förfaranden kan ses som en enda överträdelse. Överträdelsen upphör i sådana fall inte förrän överenskommelsen upphör att existera genom att överenskommelsen upplöses eller att överenskommelsen upphör att ha verkan.

text: Ansvar för ODEN Entreprenad

text: Principen om en ekonomisk enhet

text: 228. I konkurrensrättsliga sammanhang gäller principen om en ekonomisk enhet, vilken innebär att transaktioner inom en sådan enhet normalt inte omfattas av konkurrensreglerna. Företagen inom enheten ses som ett företag på marknaden i konkurrensrättsligt avseende. Principen om en ekonomisk enhet har inte kommit till uttryck i lagtexten. Den skall ändå anses gälla. I förarbetena sägs att tillämpligheten av denna princip får utvecklas genom praxis. EG-rätten skall här, liksom annars, vara vägledande.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: 229. Av den ekonomiska enhetens princip följer att ett moderbolag kan bli ansvarigt för de ageranden som dess dotterbolag vidtar. Således kan det vara möjligt att ålägga ett moderbolag konkurrensskadeavgift för en överträdelse av

text: 6 §

text: KL som dess dotterbolag har begått. En förutsättning för det är att moderbolaget utövar tillräcklig kontroll över dotterbolaget. När ett bolag är ett helägt bolag till ett annat bolag presumeras moderbolaget ha kontroll över dotterbolagets verksamhet varvid moderbolaget kan göras ansvarigt för dotterbolagets överträdelser. Även andra omständigheter kan få betydelse vid bedömningen, såsom styrelsens sammansättning i moderbolaget och dotterbolaget.

text: ODEN Entreprenad

text: 230. ODEN Entreprenad äger 100 procent av aktierna i ODEN Asfalt. Sedan ODEN Asfalt registrerades som bolag i januari 1995 har samma person varit verkställande direktör i både ODEN Entreprenad och i ODEN Asfalt. Med hänsyn härtill kan ODEN Entreprenad göras ansvarigt för de överträdelser av

text: 6 §

text: KL som ODEN Asfalt har begått.

text: KONKURRENSSKADEAVGIFT Allmänt om förutsättningarna för avgift

text: 231. Av

text: 26 §

text: KL framgår att ett företag skall betala en särskild konkurrensskadeavgift om företaget eller någon som handlar på företagets vägnar uppsåtligen eller av oaktsamhet har överträtt förbudet i

text: 6 §

text: KL.

text: Avgiftens storlek

text: 233. Av

text: 28 §

text: KL följer att när konkurrensskadeavgift fastställs skall hänsyn tas till hur allvarlig överträdelsen är, hur länge den pågått och andra försvårande eller förmildrande omständigheter. Av

text: 28 § andra stycket

text: KL framgår att i ringa fall skall ingen avgift påföras.

text: 234. Enligt

text: 27 §

text: KL skall konkurrensskadeavgiften fastställas till högst fem miljoner kronor eller till ett högre belopp som dock inte får överstiga tio procent av företagets

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: omsättning föregående räkenskapsår. Endast det berörda företagets omsättning skall beaktas vid bestämmande av avgiften. Med omsättning avses företagets hela omsättning utan begränsning till den produkt eller marknad som förfarandet rört.

text: 235. Vid bestämmandet av avgiftens storlek bör Kommissionens riktlinjer för beräkning av böter (bötesriktlinjerna) vara vägledande. Enligt bötesriktlinjerna skall först ett grundbelopp fastställas för vart och ett av de berörda företagen. Därefter skall hänsyn tas till försvårande och förmildrande omständigheter.

text: Grundbeloppet

text: 236. Vid bestämmandet av grundbeloppet storlek skall framförallt överträdelsens allvar och varaktighet beaktas.

text: 237. Vid bedömningen av överträdelsens allvar skall beaktas överträdelsens art, dess konkreta påverkan på marknaden om den är mätbar och omfattningen av den relevanta geografiska marknaden. Överträdelser kan delas in i tre kategorier nämligen mindre allvarliga överträdelser, allvarliga överträdelser och mycket allvarliga överträdelser.

text: 238. De företag som överträtt förbudet i

text: 6 §

text: KL svarar sammantaget för en marknadsandel om ca 90 procent på var och en av de relevanta marknaderna. Till detta kommer att överträdelserna utgörs av horisontella konkurrensbegränsningar där de ingående företagen tillsammans kontrollerar i stort sett samtliga de aktuella marknaderna. Företagen har manipulerat anbudsförfaranden, delat upp relevanta marknader och direkt eller indirekt fastställt priser, vilka är de allvarligaste formerna av överträdelser enligt

text: 6 §

text: KL. Den relevanta geografiska marknaden är, såvitt avser anläggnings- och asfaltbeläggningsverksamhet, hela Sverige. Överträdelserna har omfattat Götaland och en väsentlig del av Svealand. Personer i ledande ställning har aktivt deltagit i överträdelserna. Företagen har genom de aktuella avtalen eller samordnade förfarandena – som nästintill i samtliga fall har genomförts - satt konkurrensen ur spel på marknader av mycket stor betydelse för det svenska vägnätets effektivitet och funktion. Infrastruktur, som det svenska vägnätet, är av mycket stor betydelse för samhällsekonomin. Med hänsyn härtill har samtliga berörda företag gjort sig skyldiga till mycket allvarliga överträdelser.

text: 239. Det är vidare nödvändigt att beakta de berörda företagens kapacitet att vålla andra aktörer, särskilt konsumenterna, betydande skada och att fastställa konkurrensskadeavgiften till en nivå som säkerställer att avgiften är tillräckligt avskräckande.

text: 240. De berörda företagen kan, utifrån deras ekonomiska styrka, indelas i följande två grupper. I den första gruppen ingår NCC, Vägverket, Skanska, Peab Asfalt och Peab Sverige. I den andra gruppen ingår Sandahls, Kvalitetsasfalt, Svenska Väg, ODEN Entreprenad, Bygg och Miljö och PNB Asfalt. För att konkurrensskadeavgiften skall vara tillräckligt avskräckande skall de företag som ingår i den första gruppen påföras en högre avgift än företagen i den andra gruppen.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: 241. Avgiften med beaktande av överträdelsernas allvar för de berörda företagen skall uppgå till; NCC 300 000 000 kronor, Vägverket 200 000 000 kronor, Skanska, 300 000 000 kronor, Peab Asfalt 100 000 000 kronor, Peab Sverige 100 000 000 kronor, Sandahls 8 000 000 kronor, Kvalitetsasfalt 4 000 000 kronor, Svenska Väg 1 500 000 kronor, PNB Asfalt 6 000 000 kronor, Bygg och Miljö 500 000 kronor och ODEN Entreprenad 500 000 kronor.

text: 242. Enligt bötesriktlinjerna skall en distinktion göras mellan överträdelser av kort varaktighet (kortare än ett år), medellång varaktighet (vanligtvis ett till fem år) och lång varaktighet (längre än fem år). För överträdelser av kort varaktighet skall inte beloppen i punkten 241 höjas. För medellånga överträdelser kan beloppen i punkten 241 höjas med upp till 50 procent. För överträdelser som varar längre än fem år kan, för varje tillkommande år, de belopp som anges under punkten 241 höjas med 10 procent.

text: 243. Följande överträdelse är långvarig: - I under Grunder.

text: 244. Följande överträdelser är medellånga: - IX under Grunder och - X under Grunder.

text: 245. Övriga överträdelser som anges under Grunder är kortvariga

text: 246. Mot bakgrund av vad som anförts ovan om respektive företags storlek och marknadsstyrka, överträdelsernas mycket allvarliga karaktär och varaktighet samt det förhållandet att avgiften skall ha en avskräckande effekt, uppgår grundbeloppet, innan försvårande och förmildrande omständigheter beaktas, till: NCC 540 000 000 kronor, Vägverket 320 000 000 kronor, Skanska, 540 000 000 kronor, Peab Asfalt 180 000 000 kronor, Peab Sverige 100 000 000 kronor, Sandahls 8 000 000 kronor, Kvalitetsasfalt 4 000 000 kronor, Svenska Väg 1 500 000 kronor, PNB Asfalt 7 680 000 kr, Bygg och Miljö 500 000 kronor och ODEN Entreprenad 500 000 kronor.

text: Försvårande omständigheter

text: 247. Försvårande omständigheter av betydelse för bedömningen är bl.a. om företaget haft en ledande roll i överträdelsen, om företagen aktivt vidtagit åtgärder i syfte att dölja det rättsstridiga förfarandet samt om straffmekanismer förekommit.

text: 248. Vid bestämmande av avgiften skall beaktas att NCC, Vägverket, Skanska, Peab Asfalt och Peab Sverige tog initiativ till att involvera de mindre aktörerna vilket innebär att grundbeloppet skall ökas med ytterligare 30 procent för vart och ett av dessa företag.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: Förmildrande omständigheter

text: 249. Företagen NCC och Vägverket har varit behjälpliga vid Konkurrensverkets utredning på ett sådant sätt att dessa företag kan anses vara berättigade till en viss reduktion av grundbeloppet. Med hänsyn till angivna omständigheter skall grundbeloppet sänkas med 5 procent vardera för NCC och Vägverket.

text: 250. Företaget Skanska har varit behjälpligt vid Konkurrensverkets utredning och medgivit vissa överträdelser. Med hänsyn härtill är företaget berättigat till en viss reduktion av grundbeloppet. Grundbeloppet skall därför sänkas med 7 procent för Skanska.

text: 251. Företaget Sandahls har medgivit sin medverkan i ett flertal överträdelser som företaget deltagit i och kan därför anses vara berättigat till en minskning av beräknat grundbelopp. Med beaktande härav skall grundbeloppet för Sandahls sänkas med 20 procent

text: 252. Företaget Bygg och Miljö har uteslutande haft en passiv roll i den överträdelse som företaget deltagit i och fullt ut medgivit sin medverkan i överträdelsen. Det finns mot denna bakgrund skäl att väsentligt reducera företagets grundbelopp. Grundbeloppet skall därför sänkas med 50 procent.

text: Konkurrensskadeavgift

text: 253. Utifrån ovanstående beräkningsgrunder skall konkurrensskadeavgiften för de berörda företagen uppgå till: NCC 675 000 000 kronor, Vägverket 400 000 000 kronor, Skanska 664 200 000 kronor, Peab Asfalt 234 000 000 kronor, Peab Sverige 130 000 000 kronor, Sandahls 6 400 000 kronor, Kvalitetsasfalt 4 000 000 kronor, Svenska Väg 1 500 000 kronor, PNB Asfalt 7 680 000 kronor, Bygg och Miljö 250 000 kronor och ODEN Entreprenad 500 000 kronor.

text: Eftergift/nedsättning

text: 254. Enligt 28 a § första stycket punkt 1 KL får konkurrensavgiften fastställas till ett lägre belopp för ett företag som i väsentlig mån har underlättat utredningen av den egna eller andras medverkan i överträdelsen.

text: 255. Enligt

text: 28 b § första stycket

text: KL får konkurrensskadeavgift efterges om företaget anmäler överträdelsen till Konkurrensverket innan verket har fått tillräckligt underlag för att ingripa mot överträdelsen och något annat företag som deltagit i överträdelsen inte har gjort anmälan tidigare. Därutöver krävs bl.a. att företaget samarbetar fullt ut med Konkurrensverket under utredningen.

text: 256. Om ett företag i högst väsentlig mån underlättat utredningen får avgiften efterges även i annat fall än som anges i

text: 28 b §

text: KL. Detta följer av

text: 28 a § andra stycket

text: KL.

text: 257. Markbyrån uppfyller villkoren för eftergift. Konkurrensskadeavgiften för detta företag skall därför helt efterges.

text: 258. NCC och Vägverket har på egna initiativ, en tid efter Konkurrensverkets särskilda undersökning, inkommit med internutredningar i vilka nya sakomständigheter kring överträdelsen beskrivs och där företagen gör medgivanden.

text: 2003-03-21 Dnr 341/2003

text: 259. I enlighet med Konkurrensverkets allmänna råd om nedsättning och eftergift av konkurrensskadeavgift i kartellärenden (

text: KKVFS 2002:1

text: ), bör avgiften för NCC och Vägverket sättas ned med 30 procent för respektive företag.

text: 260. För övriga företag föreligger inte skäl för nedsättning av konkurrensskadeavgiften.

text: Slutliga belopp

text: 261. Konkurrensskadeavgiften skall efter det att skäl för eftergift prövats för respektive företag uppgå till: NCC med 472 500 000 kronor, Vägverket med 280 000 000 kronor, Skanska med 664 200 000 kronor, Peab Sverige med 130 000 000 kronor, Sandahls med 6 400 000 kronor, Kvalitetsasfalt med 4 000 000 kronor, Svenska Väg med 1 500 000 kronor, PNB Asfalt 7 680 000 kronor, Bygg och Miljö med 250 000 kronor och ODEN Entreprenad med 500 000 kronor.

text: 262. Konkurrensskadeavgiften för Peab Asfalt har med beaktande av begångna överträdelser och omständigheterna i övrigt beräknats till 234 000 000 kronor. På grund av att konkurrensskadeavgiften lagligen inte kan fastställas ett belopp som överstiger tio procent av företagets omsättning föregående räkenskapsår skall dock konkurrensskadeavgiften slutligt uppgå till 89 300 000 kr.

text: Claes Norgren

text: Anders Gerde

text: Bilagor:

text: 1. Sammanställning över namngivna personers befattning

text: 2. Bevisuppgift

text: 3. Sammanställning över de berörda företagens inställning


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

motpart: Konkurrensverket

publisher: Konkurrensverket

title: SMHI

org: kkv

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, dnr 800/2011 – SMHI

text: Konkurrensverkets beslut

type: rubrik

text: 2012-07-02 (Dnr 800/2011)

type: stycke

text: Efter att Konkurrensverket initierat en utredning rörande SMHI:s avgiftspolicy för uttag av basinformation såsom data och produkter från SMHI:s anslagsfinansierade verksamhet beslutade SMHI att från den 1 januari 2014 fritt tillgängliggöra basinformationen och sätta leveransavgiften till högst marginalkostnad. Mot bakgrund av SMHI:s beslut om förändrade avgifter beslutade Konkurrensverket att inte utreda ärendet vidare.

text: Ta del av Konkurrensverkets avskrivningsbeslut

text: Ifrågasatt konkurrensproblem på marknaden för väderdata m.m.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket inledde den 13 december 2011 en utredning rörande frågan om Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (SMHI) agerar på något sätt som skulle kunna stå i strid med

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: . Ärendet initierades efter viss utredning av marknader där data från den offentliga förvaltningen vidareutnyttjas samt efter vissa indikationer från marknadsaktörer om att eventuella konkurrensproblem kunde förekomma.

text: SMHI är en statlig förvaltningsmyndighet under miljödepartementet som levererar väder- och vattenprognoser samt beslutsunderlag för människor och verksamheter som är beroende av sådana. SMHI har i uppdrag att vara ett expertorgan inom meteorologi, hydrologi, oceanografi och klimatologi. Det innebär att SMHI förvaltar och utvecklar information om väder, vatten och klimat som ger samhällets funktioner, näringsliv och allmänhet kunskap och beslutsunderlag.

text: Enligt förordning (

text: ) med instruktion för Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut ska myndigheten bedriva affärsverksamhet på företagsekonomiska grunder. Affärsverksamheten baseras på den information som produceras inom ramen för den anslagsfinansierade verksamheten och består bland annat av olika konsult- och prognostjänster. SMHI:s affärsverksamhet har en stark ställning på vissa marknader där myndighetens basinformation används för att framställa produkter och tjänster.

text: Datapolicy för SMHI, 2007-12-13 (nedan Datapolicy) omfattar distribution av data och produkter från SMHI:s anslagsfinansierade verksamhet (nedan basinformation). Av dokumentet framgår att de data som omfattas av Datapolicyn även omfattas av definitionen av miljöinformation i direktiv

text: om allmänhetens

text: tillgång till miljöinformation och om upphävande av

text: rådets direktiv 90/313/EEG

text: . Datapolicyn omfattar inte data från myndighetens affärsverksamhet.

text: Avgiften för uttag av data enligt Datapolicyn är sammansatt av en del som utgör en avgift för information (informationsavgiften) och en del som utgör en avgift för distribution (leveransavgiften). Den samlade avgiften får inte överskrida kostnaden för insamling, framställning, reproduktion och spridning av informationen, inklusive en rimlig avkastning på investeringar. Avgiften är olika för kommersiellt och icke-kommersiellt vidareutnyttjande av informationen.

text: Informationsavgiften för data baseras på SMHI:s självkostnad och täcker mer än marginalkostnaden för informationsöverföringen. Informationsavgiften tas ut av kommersiella användare. Leveransavgiften avser tiden för att extrahera och förmedla information och beräknas genom en schablon. Leveransavgift tas ut av såväl kommersiella som icke-kommersiella användare.

text: Inom ramen för utredningen i ärendet har Konkurrensverket varit i kontakt med SMHI och även tagit kontakt med såväl icke-kommersiella som kommersiella användare av väderdata.

text: SMHI har uppgett att myndigheten planerar att göra basdata fritt tillgängliga från och med den 1 januari 2014. Detta innebär att informationsavgiften ska sättas till noll kronor. Leveransavgiften kommer att motsvara kostnaden för den enskilda leveransen (marginalprissättning), vilket kan leda till en avgift för uttag av information där särskilt arbete krävs. SMHI:s plan inkluderar dock uppbyggnad av distributionssystem som innebär att för den övervägande delen av SMHI:s dataleveranser kan även leveransavgiften sättas till noll kronor. Ledningsgruppen beslutade den 15 juni 2012 att fastställa planen om fritt tillgängliggörande av SMHI:s basinformation.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om en fråga ske granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in bland annat hur allvarligt problemet eller företeelsen är.

text: Konkurrensverket har utrett om SMHI tillämpar något förfarande som gynnar dess egen affärsverksamhet i förhållande till andra företag och som är ägnat att leda till konkurrensbegränsningar. Utredningen har särskilt inriktats på SMHI:s avgiftspolicy för uttag av basinformation.

text: Som framgår ovan har SMHI under tiden för Konkurrensverkets utredning fattat beslut om att fritt tillgängliggöra basinformation samt sätta leveransavgiften till högst marginalkostnaden.

type: avgorande


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Citylink AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - krav på ställande av säkerhet för leveranser av samtrafiktjänster

text: Citylink AB Advokat Johan Karlsson Advokatfirman Vinge KB

text: Box 1703

text: 111 87 STOCKHOLM

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning – krav på ställande av säkerhet för leveranser av samtrafiktjänster

text: Citylink AB har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 4 oktober 2002 gjort gällande att Telia AB i strid med ingånget samtrafikavtal uppställt visst krav på säkerhet m.m. vilket enligt Citylink kan jämställas med leveransvägran och uppställande av oskäliga affärsvillkor i strid med

text: 19 § konkurrenslagen ( 1993:20 )

text: , KL.

text: Citylink har yrkat att Konkurrensverket skall ålägga Telia att omedelbart upphöra med de ifrågasatta förfarandena och att genomföra den registrering och tekniska implementering som är nödvändig för att Timepiece och Umeå Energis trafik skall kunna dirigeras över Citylinks nät.

text: Konkurrensverket har inhämtat yttrande från Telia som bl.a. gjort gällande att de alternativa krav på säkerhet som bolaget ställt är rimliga. Kraven utgör enligt bolaget normala kommersiella villkor och grundar sig på den osäkerhet som i dag råder vad gäller telekommunikationsmarknaden.

text: I ärendet har ifrågasatts om Telia gör sig skyldigt till missbruk av dominerande ställning i den mening som avses i

text: 19 §

text: KL. För att förbudet i 19 § skall vara tillämpligt krävs förutom dominans att det dominerande företaget agerar på ett sätt som kan betecknas som ett missbruk. Ett dominerande företag måste, som en allmän princip, kunna påvisa objektivt godtagbara kommersiella skäl för att vägra leverans till en etablerad kund. Exempel på objektiv rättfärdig grund är att kunden kan vara en kreditrisk. Ett dominerande företag kan vara berättigat att skydda sina affärsintressen genom rimliga åtgärder.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalats i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Mot bakgrund av vad som ovan har anförts avseende de krav som uppställs för att en leveransvägran skall anses utgöra ett missbruk av dominerande ställning, och med hänsyn till vad som framkommit i ärendet finner Konkurrensverket inte tillräckliga skäl föreligga för att vidare utreda de förhållanden som påtalats i skrivelsen från Citylink . Några ytterligare åtgärder kommer inte att vidtas i ärendet.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Erik Westerström.

text: Gunnel Schön

text: Erik Westerström

text: Kopia till: Telia AB, 123 86 FARSTA


motpart: MCI WorldCom AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - Telias samtrafikavgifter för koppling av samtal från fastnätsoperatörer till Telias mobila nät jämfört med samtalsavgifterna till egna slutkunder

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning; Telias samtrafikavgifter för koppling av samtal från fastnätsoperatörer till Telias mobila nät jämfört med samtalsavgifterna till egna slutkunder

text: MCI WorldCom AB (MCI) har i skrivelse, som kom in till Konkurrensverket den 19 september 2000, anfört klagomål mot Telia och gjort gällande bl.a. att Telia debiterar fastnätsoperatörer en hög samtrafikavgift vid koppling av samtal till Telias mobila nät samtidigt som Telia gentemot sina kunder tillämpar en taxa för samtal mellan sitt fasta och mobila nät som endast obetydligt överstiger den samtrafikavgift som tas ut av andra operatörer. Denna s.k. klämeffekt innebär enligt MCI att företaget inte kan konkurrera på marknaden för fastnätsoperatörer. Enligt MCI missbrukar Telia därmed sin dominerande ställning på den svenska marknaden vilket strider mot 19 § konkur

text: renslagen (1993:20)

text: , KL.

text: MCI har begärt att Konkurrensverket snarast skall fatta beslut i frågan. MCI föreslår att Konkurrensverket för att korrigera situationen vidtar en eller flera av följande åtgärder:

text: - förelägga Telia vid vite att sänka samtrafikavgifterna,

text: - förelägga Telia vid vite att höja sina slutanvändaravgifter, eller,

text: - förelägga Telia vid vite att sätta samtrafikavgifterna och slutanvändaravgifterna på ett sätt så att en skälig marginal lämnas för Telias konkurrenter.

text: Post- och Telestyrelsen (PTS) inledde i mars 1999 en granskning av Telias samtrafikavgifter för telefonitjänster till företagets mobiltelenät. Den 31 maj 2000 fattade PTS beslut om att förelägga Telia att sänka den genomsnittliga samtrafikavgiften till 1,13 kronor. PTS beslut är överklagat och för närvarande prövas frågan av Länsrätten i Stockholms län.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. PTS, som är tillsynsmyndighet på området, har vidtagit åtgärder i syfte att aktuell samtrafiknivå sänks.

text: Konkurrensverket finner med hänsyn bl.a. till PTS åtgärder på området inte skäl att nu vidare utreda de förhållanden som redovisats i skrivelsen från MCI. Någon åtgärd kommer inte att vidtas i ärendet.

text: 23 § första stycket

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Erik Westerström. I den slutliga handläggningen har också konkurrensrådet Ulf Malmström deltagit.

text: Ann-Christin Nykvist

text: Erik Westerström

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

text: Kopia till: Telia AB


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Påstått prissamarbete - detaljhandel med datorer

text: Du har klagat på att två företag har samma priser på datorer.

text: Konkurrensverket s beslut

text: Enligt Konkurrensverket s bedömning finns inte tillräckliga skäl att med stöd av

text: konkurrenslagen

text: eller i övrigt från konkurrenssynpunkt granska de förhållanden du tar upp. Verket kommer därför inte att göra något mer i detta fall.

text: Motiv för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: Det förhållandet att två butiker har samma priser på samma produkter behöver inte vara ett resultat av ett samarbete utan kan lika gärna vara en effekt av att butikerna konkurrerar med varandra. Prissättningen är dessutom fri på dessa produkter och det finns inte heller något förbud mot att tillämpa samma priser.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Barbro Forsberg. Föredragande har varit Björn Lidén.

text: Barbro Forsberg Björn Lidén

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.