arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Region Kronoberg

publisher: Konkurrensverket

title: Tillsyn gällande Region Kronoberg avseende upphandling av operationsrobot

org: kkv

text: Region Kronobergs upphandling av operationsrobot

type: rubrik

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

type: stycke

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av operationsrobot. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Hampus Stefansson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

type: avgorande


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Buy brain Power, BbP

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - hyresavtal för gasflaskor vid försäljning av industriella gaser

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning – hyresavtal för gasflaskor vid försäljning av industriella gaser

text: Konkurrensverket har av företaget Buy brain Power (BbP)/Weld Pol AB uppmärksammats på eventuellt konkurrensbegränsande villkor i hyresavtal för gasflaskor vid försäljning av industriella gaser. Vad som ifrågasätts är att flaskhyra, som rabatteras kraftigt om förskottsinbetalning sker för viss tid, inte återbetalas om hyresavtalet sägs upp i förtid med anledning av att hyrestagaren önskar byta gasleverantör. Förfarandet anses skapa en konkurrensbegränsande bindning till hyrestagaren som begränsar kundrörligheten på marknaden.

text: Konkurrensverket har inhämtat yttrande från de företag som säljer industriella gaser på den svenska marknaden.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalats i skrivelser till verket eller som verket uppmärksammat på annat sätt skall föranleda en vidare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. möjligheterna att kunna styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: KL innehåller förbud mot missbruk av dominerande ställning (19 §). Rabattsystem med trohetsskapande effekter kan utgöra ett förfarande som omfattas av förbudet mot missbruk av dominerande ställning i

text: 19 §

text: KL.

text: Mot bakgrund av vad som framkommit i ärendet finner verket inte nu anledning att fortsatt granska tillämpade hyresvillkor för flaskor på industrigasmarknaden. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta ärende.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påstådda överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit avdelningsrådet Stig-Arne Ankner.

text: Gunnel Schön

text: Stig-Arne Ankner

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Ifrågasatt samarbete - skärgårdstrafik

text: Er skrivelse om samarbete Waxholmsbolaget och Strömma Kanalbolaget

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket 27 augusti 2001 hemställt att verket undersöker det samarbete som etablerats mellan Waxholmsbolaget och Strömma Kanalbolaget vad avser vissa rutter i Stockholms skärgård.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Konkurrensverket tar tacksamt emot all information om företeelser som kan strida mot KL eller i övrigt är relevanta för verkets uppgifter. Konkurrensverket har dock i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse härvid är bl.a. om det påtalade har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Se även bifogade informationsskrift.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch


motpart: Finnveden Plåtkomponenter i Olofström AB

title: Leveransvägran - plåt

text: Er skrivelse angående vägran att lämna offert

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 22 augusti 2000 anfört klagomål över att en underleverantör, efter förmodad påtryckning från en större firma, inte lämnar direkt offert till Er.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen (

text: ), KL.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


title: Ifrågasatt prissamarbete - elmarknaden

text: Er skrivelse om otillbörligt prissamarbete

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 28 augusti 2001 anfört klagomål över att tre företag har otillbörligt prissamarbete.

text: Energiområdet är en prioriterad sektor hos Konkurrensverket och verket följer därför noga utvecklingen på elmarknaden. På denna marknad, liksom på andra nyligen avreglerade marknader, uppstår ofta konkurrensproblem av olika slag. I samband med avregleringen fick verket ett särskilt uppdrag att följa utvecklingen och redovisa denna till regeringen. Verket framförde därvid i rapporten ”Fungerar elmarknaden?” (Konkurrensverkets rapportserie 1996:3) bl.a. följande förslag vad avser Vattenfall.

text: ”Minska Vattenfalls möjlighet att dominera elmarknaden genom att verka för en fungerande elmarknad som omfattar hela Norden och utred möjligheterna att dela upp Vattenfall i flera självständiga företag.”

text: Även i rapporten ”Konkurrensen i Sverige under 90-talet – problem och förslag” (Konkurrensverkets rapportserie 2000:1) pekar verket bl.a. på den höga koncentrationen i producentledet som ett förhållande som motverkar en effektiv konkurrens på elmarknaden.

text: Konkurrensverket har för avsikt att agera ytterligare i denna fråga inom ramen för verkets instruktion och KL.

text: För övrigt kan noteras att Näringsdepartementet i ett pressmeddelande den 15 augusti 2001 förklarat att näringsministern inom kort kommer att tillsätta en snabbutredning för att säkerställa en väl fungerande konkurrens på elmarknaden. Av pressmeddelandet framgår bl.a. följande.

text: ”Översynen bör omfatta en övergripande genomgång av de punkter regelverket kan förändras på för att säkerställa en väl fungerande konkurrens. Dessutom finns ett antal problem som måste belysas när det gäller själva prisbildningen.”

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

beslutstyp: Gryningsräd Avskrivning

motpart: S & P Assurans Offentlig AB, Svedea AB, AIG Europe Limited UK filial i Sverige, Folksam ömsesidig sakförsäkring, Länsförsäkringar Mäklarservice Aktiebolag, Protector Försäkring Sverige, If Skadeförsäkring AB, Trygg-Hansa Försäkring filial

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Finans och försäkring

title: S & P Assurans Offentlig AB m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 731/2016, 175/2017 – S & P Assurans Offentlig AB m.fl.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2021-02-26 (Dnr 731/2016)

text: Konkurrensverket har utrett en misstanke om konkurrensbegränsande samarbete mellan ett antal företag i samband med upphandlingar av försäkringslösningar. Misstanken bestod i att företagen utbytt information med varandra på ett sådant sätt att de inte konkurrerade fullt ut om de kontrakt som upphandlades. Konkurrensverket har utrett misstanken och utredningen har inte visat att det förekommit direkta eller indirekta kontakter mellan konkurrenter som har varit ägnade att påverka konkurrentens beteende eller visats påverka konkurrentens agerande på ett konkurrensbegränsande sätt. Utredningen har därför inte visat att det uppkommit ett avtal eller samordnat förfarande mellan de aktuella företagen. Ärendet skrevs av.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – försäkringsbranschen

text: Saken

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: och

text: artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Bakgrund Efter beslut av Patent- och marknadsdomstolen genomförde Konkurrensverket under våren och försommaren 2017 platsundersökningar enligt

text: 5 kap. 3 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, hos flera företag inom försäkringsbranschen för att utreda om företagen överträtt förbuden i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: , FEUF.

text: Platsundersökningarna baserades på en misstanke om att företagen avtalat eller samordnat sig avseende försäkringsupphandlingar i Sverige där PO Söderberg & Partner Aktiebolag och Söderberg & Partners Insurance Consulting AB (SPICAB) eller S & P Assurans AB och S & P Assurans Offentlig AB (S&P) agerat som försäkringsförmedlare. Konkurrensverket genomförde efter platsundersökningarna ett flertal ytterligare utredningsåtgärder, bland annat förhör och ålägganden att inkomma med uppgifter.

text: Utredningen omfattade flera offentliga och privata upphandlingar. De flesta av dessa upphandlingar omfattade i sin tur ett stort antal försäkringsområden (olika typer av försäkringar).

text: Konkurrensverket har vid två tillfällen, den 15 juli 2019 och den 15 april 2020, avskrivit vissa företag, som omfattades av de initiala misstankarna, från utredningen. Utredningarna i dessa delar fokuserade huvudsakligen på om det förekommit en typ av systematisk informationsöverföring mellan olika försäkringsbolag via S&P och om det resulterat i att försäkringsbolagen inte har konkurrerat fullt ut om samtliga kontrakt som upphandlades samordnat. Vid en samlad bedömning av vad som framkommit i utredningen och förutsättningarna för ingripande med stöd av konkurrensreglerna beslutade Konkurrensverket att inte fortsätta utredningen i dessa delar och mot dessa företag.

text: Efter dessa avskrivningar har den kvarstående utredningen fokuserat på huruvida S&P, eller SPICAB, tillsammans med Trygg-Hansa Försäkring filial (Trygg-Hansa) och If Skadeförsäkring AB (publ) (If) har överträtt förbuden i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 FEUF

text: , i samband med en samordnad upphandling av företagsförsäkring för kommunala energibolag som genomfördes hösten 2016 (Energiupphandlingen).

text: Skälet till en närmare utredning i denna del var att Konkurrensverket fick kännedom om omständigheter som gav upphov till misstankar om att S&P, If och Trygg-Hansa under Energiupphandlingen avtalat eller samordnat sig om att dela upp tre kontrakt mellan de två försäkringsbolagen i syfte att undvika ytterligare priskonkurrens, samt i syfte att säkerställa att If och Trygg-Hansa tilldelades kontrakt med sina respektive befintliga kunder. S&P:s intresse av en sådan uppdelning skulle ha varit att uppnå en jämn fördelning av kontrakt mellan anbudsgivare bland annat för att säkerställa att anbudsgivare i de upphandlingar som S&P anordnar ska vilja delta också i kommande upphandlingar anordnade av S&P. Att S&P kan attrahera många anbudsgivare är ett argument för att upphandlande myndigheter och andra uppdragsgivare ska anlita S&P. Misstanken bestod närmare i att S&P förmedlat förslag om fördelning av kontrakten för kunderna Kraftringen AB (Kraftringen), ENA Energi AB (ENA) och Hässleholm Miljö AB (Hässleholm) mellan If och Trygg-Hansa.

text: Företagen och marknadsförhållanden Kommunala energibolagskunder köper så gott som uteslutande företagsförsäkring via förmedlare. I förevarande fall var det S&P som förmedlade företagsförsäkringar mellan försäkringsbolagen och kunderna.

text: S&P:s verksamhet består i att tillhandahålla försäkringsförmedlartjänster till

text: offentliga och privata aktörer. S&P är en av de största förmedlarna i Sverige avseende offentliga kunder och hade 2016 förmedlingsuppdrag för ca 165 offentliga aktörer.

text: S&P tilldelas, genom det närstående bolaget SPICAB, uppdrag som försäkringsförmedlare genom att lämna anbud i offentliga upphandlingar för exempelvis kommunala energibolag. Upphandling av förmedlare sker separat från upphandling av försäkringar. Försäkringsförmedling är en tillståndspliktig verksamhet som står under Finansinspektionens tillsyn.

text: Trygg-Hansa är en del av det danska försäkringsbolaget Codan Forsikring A/S,

text: som är ett av Nordens största skadeförsäkringsbolag. Trygg-Hansas verksamhet består i att tillhandhålla privatförsäkringar och företagsförsäkringar på bland annat den svenska marknaden.

text: If är ett av Nordens ledande skadeförsäkringsbolag. If:s verksamhet består i att

text: S&P och de aktuella försäkringsbolagen bedriver således olika typer av verksamheter. S&P tillhandahåller försäkringsförmedlartjänster, medan Trygg- Hansa och If är verksamma inom försäljning av försäkringsprodukter (försäkringsgivning). Trygg-Hansa och If är ofta varandras närmaste konkurrenter i upphandlingar om försäkringskontrakt åt större kommunala energibolagskunder.

text: Särskilt om det rättsliga sammanhanget för Energiupphandlingen Energiupphandlingen var en samordnad upphandling för flera kommuner och kommunala energibolag. Ett antal försäkringsbolag lämnade anbud i Energiupphandlingen, men Trygg-Hansa och If var de enda som lämnade anbud på kontrakten Kraftringen, ENA och Hässleholm (vilka alla är kommunala energibolag). Kraftringen var befintlig kund till If och Hässleholm befintlig kund till Trygg-Hansa. ENA var en tidigare kund till If.

text: S&P agerade på uppdrag av de kommunala energibolagen vid genomförandet av upphandlingarna av företagsförsäkringar (i enlighet med S&P:s samarbetsavtal med SPICAB).

text: När en upphandlande myndighet eller enhet överlåter på en extern part, såsom en försäkringsförmedlare, att utföra en upphandling, ska uppdragstagaren följa upphandlingslagstiftningen på samma sätt som gäller när det offentliga själv upphandlar.

text: Upphandling av försäkringskontrakt åt kommunala energibolag kan ske genom olika upphandlingsförfaranden. I upphandlingsdokumenten till Energiupphandlingen angavs att upphandlingen skulle genomföras som ett förhandlat förfarande.

text: Förhandlat förfarande är ett upphandlingsförfarande enligt vilket den upphandlande myndigheten eller enheten kan förhandla med anbudsgivare om förbättringar i deras anbud. Förhandlat förfarande kan därför vara en lämplig upphandlingsform vid inköp av mer komplicerade försäkringslösningar. Förhandlingsmöjligheterna kan avse ett eller flera kontraktsvillkor, inklusive pris. Prisförhandling kan ske parallellt med, eller som en konsekvens av, förhandlingar som rör andra krav och villkor i upphandlingen. Prisförhandling kan även innebära ren prutning. En prisförhandling får dock inte innebära att anbudsgivares pris eller andra konkurrensmedel, direkt eller indirekt, avslöjas för konkurrenterna.

text: I upphandlingsdokumenten till Energiupphandlingen framgick det inte närmare hur själva förhandlingen skulle gå till eller vilka ytterligare kontakter som skulle ske mellan S&P och försäkringsbolagen under tiden från anbudsgivning till tilldelningsbeslut, frånsett ett förhandlingsmöte per anbudsgivare.

text: Det utredda förfarandet – Kontakterna mellan S&P och försäkringsbolagen De tre kontrakten ENA, Kraftringen och Hässleholm förhandlades parallellt. If och Trygg-Hansa gavs möjlighet att justera sina offererade premier i olika förhandlingsrundor. Det var inte på förhand bestämt hur många gånger ett kontrakt kunde förhandlas, eller när en sista justering var tvunget att ske.

text: Under Energiupphandlingen förekom ett flertal muntliga kontakter mellan S&P och försäkringsbolagen som i huvudsak inte dokumenterades. Kontakterna innebar att försäkringsbolagen fick insyn i konkurrenssituationen i upphandlingen och hur deras respektive anbud förhöll sig till konkurrentens anbud. Trygg-Hansa och If förstod av kontakterna med S&P att de mötte konkurrens endast från varandra avseende de aktuella kontrakten. De fick även information om konkurrentens ungefärliga anbudspremier, i vissa fall anbudsrevideringar och vissa ungefärliga uppgifter om kvalitetspoäng. I de delar av utredningen som tidigare skrivits av finns uppgifter om liknande förfaranden avseende andra upphandlingar.

text: Det finns uppgifter i utredningen om att det under anbudsgivarnas kontakter med S&P framkom att Trygg-Hansa och If önskade behålla sina befintliga kunder. Ärendet innehåller vidare korrespondens som kan tolkas som att S&P informerade Trygg-Hansa respektive If om vilka kontrakt konkurrenten var

text: särskilt intresserad av, och att S&P föreslog för försäkringsbolagen hur de skulle agera för att båda skulle få tilldelning i upphandlingen.

text: Det finns uppgifter i utredningen om att S&P antydde för Trygg-Hansa att Trygg- Hansa ”fick välja” mellan kontrakten ENA och Hässleholm och att Trygg-Hansa därvid valde att sänka anbudspremien på kontraktet för Hässleholm men inte för ENA. Trygg-Hansa har tillbakavisat att det skulle ha handlat om att bolaget fick ”välja” mellan kontrakten. Av utredningen framgår att Trygg-Hansa i samband med premiejusteringen fick information från S&P om att bolaget skulle komma att tilldelas kontraktet för Hässleholm. Trygg-Hansa hade beräknat att kunna sänka premien på Hässleholm till en lägre nivå än den som blev den slutliga.

text: Utredningen innehåller vidare uppgifter som ger intryck av att S&P, i anslutning till ovan beskrivna kontakter med Trygg-Hansa, till If uppgav att om If inte fortsatte konkurrera om Hässleholm så skulle Trygg-Hansa inte fortsätta konkurrera om Kraftringen och ENA. If avstod från att förbättra sitt anbud på Hässleholm. If var direkt efter kontakterna med S&P förvissat om tilldelning av Kraftringen och ENA. Det finns emellertid uppgifter i utredningen som ger intryck av att S&P:s information till If inte var avgörande för hur If agerade i budgivningen.

text: Det finns inga uppgifter i utredningen som indikerar att Trygg-Hansa och If hade någon direktkontakt med varandra i Energiupphandlingen. I den utsträckning som anbudsgivarna haft tillgång till information om konkurrentens anbud och strategier i upphandlingen, får det antas att informationen har härrört från S&P. S&P har tillbakavisat påståendena om detta. Det finns dock även uppgifter från utredningen i de delar som har avslutats genom tidigare beslut som tyder på att S&P kan ha agerat på ett liknande sätt och förmedlat information mellan konkurrerande anbudsgivare under andra samordnade upphandlingar.

text: Sammanfattningsvis finns stöd i utredningen för att de konkurrerande anbudsgivarna tagit emot information från S&P om varandras anbud under pågående förhandling. Det finns också handlingar i ärendet som, utifrån ordalydelsen, kan förstås som att S&P kan ha använt informationen om konkurrenssituationen för att påverka anbudsgivarna att agera för att båda skulle få tilldelning av kontrakt i upphandlingen i enlighet med anbudsgivarnas önskemål. Det ska vidare noteras att i Energiupphandlingen var de slutliga tilldelningarna i upphandlingarna i enlighet med hur anbudsgivarna uppfattat S&P:s förhandsbesked i samband med att förhandlingarna om de tre kontrakten avslutades. Det kvarstår dock osäkerhet om i vilken mån informationen från S&P har påverkat anbudsgivarnas agerande i Energiupphandlingen att vid ett visst tillfälle upphöra med att konkurrera ytterligare om de aktuella kontrakten.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig grund Av

text: 2 kap. 1 §

text: KL, och

text: artikel 101 FEUF

text: , framgår att avtal mellan företag som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt är förbjudna. Detta gäller särskilt bland annat avtal som innebär att marknader delas upp. Med avtal likställs enligt

text: 1 kap. 6 §

text: KL samordnade förfaranden.

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 FEUF

text: är tillämpliga oavsett om företag befinner sig i samma eller i olika marknadsled och oavsett på vilken marknad den otillåtna konkurrensbegränsningen sker.

text: Artikel 101 FEUF

text: , enligt vilken förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL är utformat, syftar till att förbjuda all form av samordning mellan företag som medvetet ersätter den fria konkurrensens risker med ett praktiskt inbördes samarbete.

text: Kontakter mellan företag i olika marknadsled kan utgöra överträdelser av konkurrenslagstiftningen om dessa går utöver vad som kan anses vara främjande eller neutralt för konkurrensen. Det kan exempelvis vara fallet om en mellanhand sprider eller delar information mellan konkurrenter så att ett avtal eller samordnat förfarande uppstår dem emellan. I dessa fall kan även mellanhanden, oaktat att denne är verksam på en annan marknad än de som direkt berörs av den otillåtna samordningen, hållas ansvarig för sitt deltagande i överträdelsen på samma sätt som de konkurrerande aktörerna.

text: För att ett samordnat förfarande ska föreligga krävs inte att en verklig plan har utarbetats, utan den samordning och det samarbete som krävs ska förstås mot bakgrund av grundtanken bakom konkurrensreglerna, att samtliga företag självständigt ska bestämma hur de avser att agera på marknaden. Direkta eller indirekta kontakter mellan företag som har till syfte eller resultat att påverka en faktisk eller potentiell konkurrents marknadsbeteende eller att för en sådan konkurrent avslöja hur det berörda företaget självt har beslutat att agera eller planerar att agera på marknaden strider mot denna grundtanke.

text: För att det ska föreligga ett samordnat förfarande krävs, förutom en samordning, också ett beteende på marknaden som följer på samordningen och ett orsakssamband mellan dessa rekvisit.

text: Kärnan i en upphandlingsprocess är att få anbud från ett antal från varandra fristående anbudsgivare. Processen syftar till att medföra konkurrens mellan anbudsgivarna. I den mån anbudsinlämning föregåtts av kontakter mellan konkurrenterna förändras konkurrenssituationen i förhållande till vad som annars var fallet. Anbud som tillkommit efter ett samarbete reducerar osäkerheten om utfallet och resulterar med all sannolikhet i att konkurrensförhållandena påverkas.

text: Bedömning av det utredda förfarandet I ärendet hade de upphandlande kommunala bolagen uppdragit åt en extern part att utföra Energiupphandlingen. Anlitandet av en mellanhand med egna ekonomiska incitament, riskerar att medföra att andra intressen än rena köparintressen påverkar hur upphandlingen genomförs.

text: Det upphandlingsförfarande som tillämpades i Energiupphandlingen, som innebar att flera olika kontrakt upphandlades samordnat och parallellt, gav utrymme för att vissa kontrakt skulle kunna användas i förhandling om andra kontrakt. En sådan ordning medför en risk för att konkurrensen inte fullt ut tillvaratas för varje enskild upphandlande myndighet eller enhet. Energiupphandlingen genomfördes dessutom på ett sätt som lämnade stort utrymme för anbudsgivare och S&P att sinsemellan ha diskussioner som inte ska förekomma under offentliga upphandlingar. Det finns indikationer i utredningen på att S&P under upphandlingarna kan ha förbisett enskilda uppdragsgivares intressen, till förmån för den kollektiva förhandlingens genomförande. Förfaranden, som på detta sätt lämnar stort utrymme för diskussioner och ovidkommande intressen, riskerar att allvarligt skada legitimiteten i upphandlingsprocessen och kan leda till skada genom att konkurrensen i upphandlingen störs eller begränsas.

text: Om anbudsgivare får information om varandras anbud innan anbudsgivning eller under en pågående förhandling, kommer det typiskt sett leda till att konkurrensen begränsas eller snedvrids. I vart fall föreligger betydande risk för detta. Det är därför av yttersta vikt att en upphandlare, eller som i förevarande fall en upphandlares ombud, inte för konkurrenter avslöjar något om övriga anbudsgivares anbud innan upphandlingen har avslutats. Detta gäller även uppgifter om strategier, anbudsgivares intressen för olika kontrakt och liknande. Att som anbudsgivare ge anbudsinformation till en upphandlare om sitt erbjudande och sina avsikter avseende upphandlingsföremålet är dock i många fall både nödvändigt och okontroversiellt under ett upphandlingsförfarande.

text: Kontakter mellan upphandlare, eller upphandlares ombud, och anbudsgivare varvid information om konkurrenssituationen i en upphandling diskuteras, riskerar också att leda till att anbudsgivare inte baserar sina anbud uteslutande på

text: egna affärsmässiga hänsyn. Transparens mellan konkurrenter kan medföra att det sker en överenskommelse, uttalad eller tyst, om fördelning av kontrakt genom att i samförstånd upphöra att konkurrera vidare om vissa kontrakt i utbyte mot andra.

text: Som ovan anförts kan ett avtal eller en samordning även uppkomma genom en mellanhand, utan direkta kontakter mellan anbudsgivare, varvid även mellanhanden kan hållas ansvarig för sitt deltagande i det konkurrensbegränsande förfarandet. Emellertid har inte samtliga de förutsättningar som behöver vara för handen för att kunna konstatera en sådan överträdelse kunnat klarläggas i förevarande ärende, även om det finns flera skäl att ifrågasätta parternas ageranden. Det finns inte tillräcklig bevisning i utredningen för att visa att det har varit fråga om sådana indirekta kontakter mellan anbudsgivarna som, i det aktuella sammanhanget, varit ägnade att påverka konkurrentens beteende. Det är också oklart i vilken mån anbudsgivarnas beteende faktiskt har påverkats av informationen som S&P förmedlat under upphandlingen. Utredningen ger således inte tydligt stöd för att de kontakter som förevarit mellan S&P och försäkringsbolagen om konkurrenssituationen i Energiupphandlingen har inneburit att det uppkommit ett avtal eller samordnat förfarande mellan de tre aktuella företagen.

text: Slutsats Utredningen ger inte tydligt stöd för att de utredda aktörerna har deltagit i ett förfarande som utgör en överträdelse av

text: 2 kap. 1 §

text: KL eller av

text: artikel 101 FEUF

text: . En fortsatt utredning bedöms inte kunna tillföra ytterligare bevisning för en överträdelse av förbuden. Eftersom inga misstankar kvarstår mot någon annan aktör, saknas det skäl för att fortsätta utreda ärendet.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut kan inte överklagas (

text: 7 kap. 1 §

text: KL).

text: Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga Victoria von Uexküll.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Kopia till: PO Söderberg & Partner Aktiebolag, Söderberg & Partners Insurance Consulting, AB, S & P Assurans AB, S & P Assurans Offentlig AB och RSG Construction & Specialty AB (tidigare S & P Underwriting Agency AB), Codan Forsikring A/S genom Trygg-Hansa Försäkring filial, och If Skadeförsäkring AB (publ)


motpart: Uddevalla Omnibus AB

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Utredning av Uddevalla Omnibus AB avseende upphandling av bussar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Uddevalla Omnibus AB:s upphandling av bussar har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas. ______________________

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket uppmärksammade genom sin omvärldsbevakning uppgifter om Uddevalla Omnibus AB anskaffat bussar. Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Uddevalla Omnibus AB i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida upphandlingen genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Skälen till beslutet

text: 2. Beslut om vilka upphandlingar som ska utredas närmare inom ramen för Konkurrensverkets upphandlingstillsyn fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Det aktuella ärendet prioriterades för fördjupad utredning med hänsyn till det allmänpreventiva syftet och behov av vägledning.

text: 3. Konkurrensverket bedömer löpande i varje enskilt fall om det finns grund för en fortsatt utredning och hur en pågående utredning ska inriktas och vad som ska granskas vidare. Mot bakgrund av vad som framkommit under utredningen bedömer Konkurrensverket att det inte finns

text: Therése Westermark Detta beslut kan inte överklagas. Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Telia Company AB, Bredband2 i Skandinavien AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Teknik, IT och telekom

title: Telia Company AB och Bredband2 i Skandinavien AB

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 732/2025 – Telias förvärv av Bredband2.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2025-10-17 (Dnr 732/2025)

text: Konkurrensverket har beslutat att inleda en särskild undersökning för att närmare granska ett planerat förvärv inom marknaden för bredbandstjänster, Telia Company AB:s planerade förvärv av ensam kontroll över Bredband2 i Skandinavien AB.

text: Senast den 17 januari 2026 ska Konkurrensverket besluta om affären ska lämnas utan åtgärd eller om den ska förbjudas.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2025-12-22 (Dnr 732/2025)

text: Konkurrensverket lämnar Telias förvärv av ensam kontroll över Bredband2 utan åtgärd och affären kan därmed genomföras. Beslutet har fattats efter en fördjupad undersökning som visar att utredningen inte ger tillräckliga indikationer på att förvärvet påtagligt kommer att hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens.

text: Den 12 september 2025 inkom Telia Company AB (Telia) med en anmälan om förvärv av ensam kontroll över Bredband2 i Skandinavien AB (Bredband2). Telia och Bredband2 erbjuder båda bland annat fasta bredbandstjänster via fiber till privatpersoner, bostadsrättsföreningar, företag och offentliga aktörer.

text: Enligt Konkurrensverkets inledande undersökning av den planerade koncentrationen gick det inte att utesluta att affären skulle hämma en effektiv konkurrens. Den 17 oktober 2025 beslutade Konkurrensverket därför att genomföra en så kallad särskild undersökning.

text: Under den särskilda undersökningen har Konkurrensverket inhämtat och analyserat omfattande uppgifter från parterna och andra marknadsaktörer. Konkurrensverkets utredning visar att Telia även fortsättningsvis kommer att möta konkurrens på nationell nivå från de större, nationellt verksamma aktörerna men även från andra mindre, nationellt verksamma aktörer. Även på lokala marknader finns flera av de nationellt verksamma, och mindre lokala tjänsteleverantörer, närvarande. Vidare har Konkurrensverkets utredning visat att det inte föreligger några betydande inträdeshinder på marknaden.

text: Konkurrensverkets sammantagna bedömning är att den anmälda koncentrationen inte är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det.

text: Konkurrensverket lämnar Telias förvärv av ensam kontroll över Bredband2 utan åtgärd.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Anmälan om företagskoncentration – bredbandstjänster; beslut om särskild undersökning Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket beslutar att genomföra en särskild undersökning enligt

text: 4 kap. 11 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, av Telia Company AB:s, 556103-4249, planerade förvärv av ensam kontroll över Bredband2 i Skandinavien AB, 556346-9062.

text: Beslutet gäller omedelbart.

text: Bakgrund till ärendet

text: Företagskoncentrationen och de berörda företagen

text: 1. Telia Company AB (Telia) anmälde den 12 september 2025, i enlighet med

text: 4 kap. 6 §

text: KL, förvärv av ensam kontroll över Bredband2 i Skandinavien AB (Bredband2).

text: 2. Telia erbjuder telekommunikationstjänster i bl.a. Sverige. Den svenska verksamheten bedrivs huvudsakligen genom dotterbolaget Telia Sverige AB. Genom sina olika verksamhetsgrenar är Telia verksamt på både slutkundsoch grossistnivå i Sverige.

text: 3. På slutkundsnivå tillhandahåller Telia telefonitjänster (fast och mobil telefoni), bredbandstjänster (fast och mobilt bredband), TV- och streamingtjänster samt it-tjänster. Dessa tjänster erbjuds till privatpersoner, bostadsrättsföreningar, företag och offentliga aktörer.

text: 4. Telia äger och förvaltar även fast och mobil nätinfrastruktur, inklusive ett fibernät. På grossistnivå tillhandahåller Telia tillgång till sin nätinfrastruktur åt tjänsteleverantörer som vill erbjuda slutkundstjänster.

text: 5. På grossistmarknaderna för bredbandstjänster via fiber är Telia verksamt som kommunikationsoperatör i både egna och andra nätägares fibernät. Vidare tillhandahåller Telia lokalt tillträde till sitt fibernät för andra tjänsteleverantörer.

text: 6. Bredband2 är en leverantör av data- och telekommunikationstjänster, såsom bredband via fiber, mobilt bredband, telefonitjänster (fast och mobil telefoni) samt streamingtjänster till slutkunder i Sverige. Företaget erbjuder även säkerhetslösningar. Tjänsterna tillhandahålls till privatpersoner, bostadsrättsföreningar, företag och offentliga aktörer.

text: 7. Konkurrensverkets utredning i ärendet har hittills fokuserat på sambanden mellan parternas verksamheter inom fasta bredbandstjänster via fiber eftersom parternas verksamheter i huvudsak överlappar inom dessa tjänster.

text: Fasta bredbandstjänster via fiber

text: 8. Fasta bredbandstjänster är bredbandstjänster som levereras via en fast anslutningspunkt. I Sverige tillhandahålls fasta bredbandstjänster via fibernät, kabel-tv-nät och kopparnät.

text: 9. Bredbandstjänster via fiber produceras inom en värdekedja som kan delas upp i olika förädlingsnivåer, där operatörer fyller olika funktioner som nätägare (den som äger den infrastruktur som krävs för att tillhandahålla tjänster till slutkund), kommunikationsoperatör (som driftsätter passiv infrastruktur) och/eller tjänsteleverantör. Operatörer kan vara verksamma i ett eller flera led i värdekedjan, dvs. de kan vara vertikalt integrerade. Tjänsteleverantörer och kommunikationsoperatörer kan därmed tillhandahålla tjänster i egna eller andras nät.

text: 10. För att kunna leverera bredbandstjänster till slutkunder krävs tillgång till det underliggande nät som ansluter respektive slutkund. Ett vanligt sätt för tjänsteleverantörer att få tillgång till ett fibernät för leverans av bredbandstjänster är att teckna avtal med den kommunikationsoperatör som ansvarar för driftsättningen av nätet. Slutkunderna köper då sina bredbandstjänster via den plattform som kommunikationsoperatören tillhandahåller. Eftersom flera tjänsteleverantörer kan erbjuda bredbandstjänster till slutkunder inom samma nät via kommunikationsoperatörens plattform, benämns denna affärsmodell ofta som den ”öppna modellen” (på motsvarande sätt benämns dessa nät för ”öppna nät”).

text: 11. Tjänsteleverantörer kan även få tillgång till ett fibernät genom att köpa lokalt tillträde (hyra svartfiber) direkt från nätägaren. Lokalt tillträde tillhandahålls i dagsläget främst till flerfamiljshus. Vad gäller flerfamiljshus kan bostadsrättsföreningar och andra fastighetsägare teckna gruppavtal med en enskild tjänsteleverantör om exklusiv leverans av bredbandstjänster till samtliga hushåll i flerfamiljshuset under en viss tidsperiod (den ”stängda modellen” eller ”stängda nät”).

text: 12. Post- och telestyrelsen (PTS) har, inom ramen för den sektorspecifika regleringen i lagen om elektronisk kommunikation, bedömt att grossistmarknaden för lokalt tillträde till fibernät har sådana särdrag att den motiverar förhandsreglering. Myndigheten har identifierat Telia som ett företag med betydande inflytande på marknaden och ålagt företaget skyldigheter att tillhandahålla lokalt fysiskt tillträde till dess fibernät.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: 13. En företagskoncentration som prövas enligt

text: 4 kap. 1 §

text: KL ska förbjudas om den är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Vid prövningen av om en företagskoncentration ska förbjudas ska särskilt beaktas om den medför att en dominerande ställning skapas eller förstärks.

text: 14. Enligt

text: 4 kap. 11 §

text: KL ska Konkurrensverket inom 25 arbetsdagar från och med det att en fullständig anmälan inkommit meddela beslut om att antingen genomföra en särskild undersökning av koncentrationen eller lämna den utan åtgärd.

text: 15. Konkurrensverket har hittills vidtagit ett flertal utredningsåtgärder i ärendet. Verket har bl.a. inhämtat uppgifter om marknadsförhållanden och synpunkter på den planerade företagskoncentrationen från konkurrerande tjänsteleverantörer och kommunikationsoperatörer samt från parternas gruppavtalskunder. Vidare har verket varit i kontakt med PTS.

text: 16. Konkurrensverket har även analyserat interna handlingar från parterna i företagskoncentrationen. Utöver detta har verket samlat in data om parternas gruppavtal och kunder i öppna nät, i syfte att bedöma konkurrensnärheten mellan parterna. Konkurrensverket har påbörjat en analys av data, men några slutsatser har inte kunnat dras av analysen under den inledande prövningsfristen bl.a. till följd av brister i den data som parterna inkommit med.

text: 17. Utredningen hittills i ärendet har visat följande.

text: 18. Det finns ett stort antal leverantörer av bredbandstjänster via fiber i Sverige. De fem största aktörerna Telia, Telenor Sverige Aktiebolag, Bredband2, Tele2 Sverige Aktiebolag och Bahnhof AB är verksamma nationellt. Dessa innehar tillsammans en majoritet av slutkundsmarknaden. Utöver dessa finns ett antal mindre aktörer som är verksamma inom stora delar av landet. Övriga tjänsteleverantörer utgörs till stor del av lokala stadsnät, som erbjuder bredbandsabonnemang i egna nät.

text: 19. Statistik från PTS visar att Telia är den största leverantören av bredbandstjänster via fiber i Sverige. Samma statistik visar att Bredband2 är den tredje största aktören mätt i volym och den femte största mätt i värde. Parternas sammanlagda marknadsandelar är även betydande i ett stort antal enskilda fibernät där parternas verksamheter överlappar.

text: 20. Marknadsaktörer beskriver Bredband2 som en betydande utmanare till de stora aktörerna och det har framförts att Bredband2 har en roll som prispressare. Under utredningen har det även framhållits att det har varit svårt för mindre aktörer att växa på marknaden och att Bredband2 är en av få aktörer som har lyckats utmana de större aktörerna. Därtill har det framförts att flera konsolideringar har skett på marknaden under de senaste åren.

text: 21. Flera marknadsaktörer har också uttryckt oro för Telias vertikala integration på bredbandsmarknaden utifrån företagets starka ställning i tidigare led i värdekedjan.

text: 22. Utifrån vad som framkommit hittills i utredningen kan konkurrensproblem som en följd av företagskoncentrationen inte uteslutas i detta skede.

text: 23. För att Konkurrensverket ska kunna ta slutlig ställning till företagskoncentrationen krävs ytterligare utredning och en analys av de effekter som koncentrationen kan komma att ge upphov till. Därför ska en särskild undersökning genomföras.

text: 24. Innan Konkurrensverket meddelar beslut får parterna och andra medverkande i företagskoncentrationen inte vidta någon åtgärd för att fullfölja koncentrationen (

text: 4 kap. 13 a §

text: KL).

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Marie Östman. Föredragande har varit konkurrensrådet Rinel Patel.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut kan inte överklagas (

text: 7 kap. 1 §

text: KL).

text: Kopia till:

text: Bredband2 i Skandinavien AB


motpart: Pensionsanalys AB

title: Överträdelese av franchiseundantaget - försäkringskunder

text: Er skrivelse om brott mot villkoren i gruppundantaget Wasa Franchise

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 22 augusti 2000 anfört klagomål över att Wasa Franchise (numera Länsförsäkringar) på olika sätt försvårat för Er att agera på marknaden för tecknande av tjänstepensioner.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: För att Konkurrensverket skall kunna pröva ett visst förhållande enligt KL krävs att det är fråga om ett konkurrensbegränsande samarbete mellan företag eller ett missbruk från ett eller flera företag av en dominerande ställning på marknaden.

text: Konkurrensverket anser att det Ni anfört främst är en avtalsrättlig fråga. Konkurrensverket har därför inte skäl att med utgångspunkt i den lagstiftning verket har att tillämpa eller eljest närmare ta ställning till de förhållanden som redovisas i er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Sysav och ägarkommuner - Förfrågan angående koncernstruktur

text: X kommun– köp av avfallshanteringstjänster från Sydskånes avfallsaktiebolag

text: Beslut

text: X kommun får inte köpa avfallshanteringstjänster utan föregående annonsering från Sydskånes avfallsaktiebolag (556187-0410) med stöd av in house-regeln i

text: 2 kap. 10 a § lagen (2007:1091)

text: om offentlig upphandling eftersom verksamhetskriteriet inte är uppfyllt. Vid bedömningen av om verksamhetskriteriet är uppfyllt har såväl verksamheten i Sydskånes avfallsaktiebolag som i dess dotterbolag Sysav Industri AB (556474-8803) beaktats.

text: Sammanfattning

text: Ni är delägare i det kommunala bolaget Sydskånes avfallsaktiebolag (Sysav AB). Ni har hävdat att ni får köpa avfallshanteringstjänster från Sysav AB utan föregående offentlig upphandling med tillämpning av in house-regeln i

text: 2 kap. 10 a § lagen (2007:1091)

text: om offentlig upphandling (LOU). För att in house-regeln ska vara tillämplig krävs att ni utövar en kontroll över Sysav AB som motsvarar den som ni utövar över er egen förvaltning samt att bolaget bedriver huvuddelen av sin verksamhet tillsammans med er och övriga ägare. Efter Konkurrensverkets granskning kan det emellertid konstateras att Sysav AB tillsammans med det helägda dotterbolaget Sysav Industri AB har en omfattande verksamhet som riktar sig mot andra än ägarna. Vi bedömer att omsättningen i Sysav AB och Sysav Industri AB ska räknas samman för att avgöra om in house-regelns verksamhetskriterium är uppfyllt. Vid en sådan genomlysning framgår att en alltför stor del av bolagens verksamhet bedrivs tillsammans med andra än ägarna. Verksamhetskriteriet är därför inte uppfyllt och ni kan således inte köpa tjänster från Sysav AB utan att upphandla enligt LOU.

text: Bakgrund

text: 1. Sysav AB bildades år 1974 och ägs gemensamt av kommunerna Burlöv, Kävlinge, Lomma, Lund, Malmö, Simrishamn, Sjöbo, Skurup, Staffanstorp, Svedala, Tomelilla, Trelleborg, Vellinge och Ystad. Till grund för ägarkommunernas samarbete ligger ett aktieägaravtal från samma år.

text: 2. Av aktieägaravtalet framgår att ägarkommunerna ska bilda Sysav AB och att bolaget ska svara för den regionala återvinningen och avfallshanteringen för ägarnas räkning. Sysav AB ska driva och utveckla en miljöriktig och kretsloppsanpassad avfallshantering, med målet att maximera återvinningen av material och energi samt minimera deponeringen. Bolaget åläggs även att bygga och driva regionala behandlingsläggningar samt bedriva därmed sammanhängande regional verksamhet. Ägarkommunerna förbinder sig även gentemot varandra att lämna avfall till bolaget så länge aktieägaravtalet är giltigt.

text: 3. Sysav AB:s verksamhet ska drivas enligt affärsmässiga principer. Bolaget har rätt att ta ut avgift enligt en taxa för att det omhändertar ägarkommunernas avfall. Taxan ska bestämmas så att bolagets inkomster och utgifter i princip balanseras.

text: 4. Aktieägaravtalet gäller till och med utgången av år 2025. Avtalet har ersatts av nya vid två tillfällen, 1978 och 2000. Genom ett tillägg till 2000 års avtal anslöt sig kommunerna Simrishamn, Sjöbo, Skurup, Tomelilla och Ystad till samarbetet 2004. Sysav AB varken är eller har varit part till något av dessa avtal.

text: 5. Sedan Sysav AB bildades har ägarkommunerna köpt avfallshanteringstjänster från bolaget. Från och med 2012 hanterar Sysav AB endast avfall inom ramen för det kommunala ansvaret, det vill säga hushållsavfall och därmed jämförligt avfall från ägarkommunerna. Såvitt har framkommit under vår utredning finns det inga skriftliga avtal upprättade mellan er och bolaget. Ni har heller aldrig genomfört något upphandlingsförfarande enligt LOU för köp av dessa tjänster.

text: Situationen före omorganisationen

text: 6. Verksamheten i Sysav AB har genomgått stora förändringar. Förutom tjänster till ägarkommunerna har bolaget även kommit att rikta sig mot den privata marknaden och andra kommuner. Av koncern- och årsredovisningarna för verksamhetsåren 2008-2011 framgår att Sysav AB under denna period bland annat sålde återvunnet material samt producerade el- och värmeenergi till externa köpare. Bolaget tog även emot industri- och verksamhetsavfall samt hushållsavfall från andra är ägarkommunerna. Den här delen av bolagets verksamhet är betydande och har gett stora intäkter.

text: EU-kommissionens granskning

text: 7. I januari 2010 inledde EU-kommissionen ett överträdelseärende mot Sverige som avsåg vissa svenska kommuners köp av avfallshanteringstjänster. Ärendet omfattade bland annat kommunerna Simrishamns och Tomelillas köp av tjänster från Sysav AB.

text: 8. I svaret till EU-kommissionen uppgav Sveriges regering att 48 procent av Sysav AB:s omsättning då kom från privata kunder. Enligt regeringen avsåg emellertid ägarkommunerna och Sysav AB att anpassa verksamheten för att det skulle vara möjligt att göra interna köp från bolaget. Detta skulle bl.a. ske genom förändrade ägardirektiv och regeringen uppgav att kommunerna avsåg öka den del av omsättningen som härrörde från dem till 80 procent innan årets slut.

text: 9. Kommissionen ansåg emellertid inte att detta var tillräckligt. I ett motiverat yttrande till Sveriges regering angav kommissionen att Sysav AB inte riktade huvuddelen av sin verksamhet till ägarkommunerna. Bolaget bedömdes istället vara aktivt på den privata marknaden och den del av omsättningen som kom från andra än ägarkommunerna var betydande. Enligt kommissionen var därför verksamhetskriteriet inte uppfyllt vilket innebar att Simrishamns och Tomelillas kommuner inte kunde köpa avfallshanteringstjänster från Sysav AB utan att först genomföra en offentlig upphandling. Kommissionen konstaterade att Sveriges regering därmed inte hade uppfyllt sina skyldigheter enligt direktiv

text: och uppmanade Sverige att vidta de åtgärder som var nödvändiga för att rätta sig efter det motiverade yttrandet senast inom två månader.

text: Situationen efter omorganisationen

text: 10. År 2012 omorganiserade ni och övriga ägarkommuner verksamheten i Sysav AB. Hanteringen av den konkurrensutsatta verksamheten avseende

text: avfall från företag och andra kommuner än ägarna fördes över till dotterbolaget Sysav Industri AB. Syftet med omorganisationen var att renodla verksamheten i Sysav AB så att denna endast skulle utövas för eller tillsammans med ägarkommunerna.

text: 11. Enligt Sysav Industri AB:s bolagsordning ska bolaget bedriva avfallshantering och återvinning av avfall och därmed förenlig verksamhet. Återvinningen består i behandling av olika material samt produktion av eloch värmeenergi för försäljning. Vissa av de anläggningstillgångar som krävs för behandling av avfallet hyr bolaget från Sysav AB.

text: 12. Även om omorganisationen alltså formellt lett till att den verksamhet som tidigare bedrevs i Sysav AB delats upp på flera bolag, är moderbolaget och Sysav Industri AB nära sammankopplade. Sysav Industri AB är beroende av Sysav AB för tillgång till anläggningar och infrastruktur som den behöver för att bedriva sin verksamhet. Enligt uppgifter från Bolagsverket har bolagen även delat såväl styrelse som VD sedan år 2012.

text: Med vilka bedriver bolagen sin verksamhet?

text: 13. Efter omorganisationen minskade moderbolaget Sysav AB andelen extern verksamhet. Av de uppgifter som vi begärt in från bolaget för verksamhetsåren 2012, 2013 och första halvåret 2014 fördelar sig intäkterna enligt följande.

text: 14. Under samma period bedrev Sysav Industri AB den övervägande delen av sin verksamhet tillsammans med andra än ägarkommunerna.

text: 15. Rörelseresultatet i Sysav AB har utvecklats negativt sedan omorganisationen. För verksamhetsåren 2010 och 2011 redovisade bolaget positiva rörelseresultat med cirka 57 miljoner kronor respektive 73 miljoner kronor. För verksamhetsåren 2012 och 2013, efter omorganisationen, har Sysav AB redovisat negativa rörelseresultat om cirka 96 miljoner kronor respektive

text: 59 miljoner kronor. År 2012 och 2013 fick Sysav AB koncernbidrag om

text: 107 miljoner kronor respektive 133 miljoner kronor från Sysav Industri AB.

text: Ärendet

text: 16. I november 2014 inledde vi en utredning som berör Sysav AB och dess ägare, däribland er. Syftet med vår utredning var att följa upp utvecklingen av verksamheten i Sysav-koncernen efter omorganisationen år 2011 och bedöma om den har medfört att verksamhetskriteriet numera är uppfyllt. Under ärendets handläggning har följande framkommit.

text: 17. Av uppgifter från Sysav AB framgår att ägarkommunerna under år 2012 köpte avfallshanteringstjänster av bolaget för 185 miljoner kronor. År 2013 uppgick köpen till drygt 188 miljoner kronor. Första halvåret 2014 var motsvarande siffra 92 miljoner kronor.

text: 18. Värdet av de tjänster som ägarkommunerna köper av Sysav AB överstiger alltså klart de beloppsgränser som gäller för upphandling enligt LOU.

text: 19. Ni menar emellertid att era anskaffningar från Sysav AB inte behöver föregås av något upphandlingsförfarande enligt LOU, eftersom in house-regeln i

text: 2 kap. 10 a §

text: LOU är tillämplig. Ni har gjort gällande att Sysav AB kontrolleras av ägarkommunerna och utför huvuddelen av sin verksamhet tillsammans med er och att förutsättningarna för att göra interna köp från Sysav AB därför är uppfyllda.

text: 20. Enligt er var syftet med omorganisationen att renodla verksamheten i Sysav AB till att avse verksamhet som utövas tillsammans med ägarkommunerna.

text: 21. Ni anser att det endast är förhållandet mellan Sysav AB och ägarkommunerna som är intressant för frågan om verksamhetskriteriet är uppfyllt. Bedömningen ska därför ske utan hänsyn till Sysav Industri AB och ni menar att det saknas rättsligt stöd för att koncernförhållandena skulle ha någon betydelse för er möjlighet att göra interna köp från Sysav AB.

text: 22. Vidare är er uppfattning att avyttringen av återvunnen energi och återvunnet avfall i Sysav AB:s verksamhet sker på ägarkommunernas uppdrag och därför måste anses vara en verksamhet som utförs för och tillsammans med ägarkommunerna. Ni anser även att avyttringen av återvunnen energi och återvunnet avfall i Sysav Industri AB:s verksamhet, beroende på omständigheterna, kan anses vara en verksamhet som utförs för ägarkommunerna.

text: 23. Ni har även fått möjlighet att yttra er över vårt utkast till beslut. Ni har huvudsakligen anfört att ni inte delar vår bedömning eller vår syn på EU-domstolens rättspraxis och dess betydelse för ärendet. Enligt er redovisar vi inte ett tillräckligt gott underlag för slutsatsen att Sysav AB och Sysav Industri AB bedriver en omfattande verksamhet tillsammans med andra än ägarna. Detsamma gäller bedömningen att omsättningen i bolagen ska räknas samman.

text: Skäl för beslutet

text: 24. Vi bedriver tillsyn över upphandlingslagstiftningen i syfte att öka regelefterlevnaden och att bidra till en effektiv offentlig upphandling. Tillsynen bedrivs bland annat genom tillsynsbeslut eller ansökan om upphandlingsskadeavgift enligt

text: 17 kap. 1 §

text: LOU.

text: 25. Vi har i detta ärende valt att fatta ett tillsynsbeslut då vi inte granskar ett specifikt avtal. Granskningen avser om ni får köpa de aktuella tjänsterna av Sysav AB utan föregående offentlig upphandling med stöd av in houseregeln i

text: 2 kap. 10 a §

text: LOU.

text: Rättsläget

text: 26. Syftet med upphandlingsreglerna är bland annat att upphandlande myndigheter ska använda offentliga medel för köp av varor och tjänster på bästa sätt, genom att uppsöka och dra nytta av konkurrensen på aktuell marknad. Samtidigt syftar regelverket till att ge leverantörerna möjlighet att tävla på lika villkor i varje upphandling.

text: 27. Huvudregeln i LOU är att upphandlingar ska annonseras och att alla leverantörer ska få lämna anbud respektive ansöka om att få lämna anbud. Endast i vissa i LOU specificerade undantagsfall får avtal ingås med en leverantör utan föregående annonsering.

text: 28. In house-regeln i

text: 2 kap. 10 a §

text: LOU bygger på den rättspraxis som EUdomstolen utarbetat i bland annat målen

text: Teckal och

text: Carbotermo. Regeln innebär att vissa avtal inte omfattas av upphandlingsskyldighet trots att en upphandlande myndighet gör inköp från till exempel ett aktiebolag som formellt sett är fristående från myndigheten.

text: 29. För att in house-regeln ska leda till att era anskaffningar från Sysav AB inte omfattas av upphandlingsskyldighet måste enligt

text: 2 kap. 10 a §

text: LOU följande två förutsättningar vara uppfyllda samtidigt:

text: 1) Den upphandlande myndigheten ska utöva en kontroll över den juridiska personen eller den gemensamma nämnden som motsvarar den som den utövar över sin egen förvaltning (kontrollkriteriet).

text: 2) Den juridiska personen eller den gemensamma nämnden ska bedriva huvuddelen av sin verksamhet tillsammans med den eller de myndigheter som kontrollerar den (verksamhetskriteriet).

text: Om både kontroll- och verksamhetskriteriet är uppfyllda omfattas inte ert köp av tjänster från Sysav AB av LOU. Inköpen behöver i så fall inte upphandlas.

text: 30. Det bör understrykas att in house-regeln inte innebär någon automatisk befrielse från upphandlingsskyldigheten. En upphandlande myndighet måste i varje enskilt fall göra en bedömning av om kontroll- och verksamhetskriteriet är uppfyllda.

text: 31. EU-domstolen har beskrivit verksamhetskriteriet som att det kontrollerade bolaget måste bedriva huvuddelen av sin verksamhet tillsammans med den upphandlande myndigheten samtidigt som all annan verksamhet endast får vara av marginell karaktär. För att i det enskilda fallet kunna avgöra om detta krav är uppfyllt är det den verksamhet som bolaget bedriver ”inom ramen för en tilldelning som gjorts av den upphandlande myndigheten” som ska beaktas. EU-domstolen har vid denna bedömning utgått från bolagets omsättning. Vi anser att omsättningen är det lämpligaste måttet vid bedömning av verksamhetskriteriet. Genom att använda sig av omsättningen som det relevanta måttet kan man jämföra olika typer av verksamhet som ett bolag bedriver. Exempelvis kan varuproduktion och tjänsteproduktion jämföras i kronor men inte i vikt.

text: 32. Vem det är som utnyttjar resultatet av verksamheten saknar däremot betydelse och bedömningen är heller inte beroende av vem bolaget får betalt av för de utförda tjänsterna. Verksamhetskriteriet kan alltså vara uppfyllt trots att den upphandlande myndigheten varken betalar för eller använder sig av till exempel den tjänst som utförs, så länge det sker på uppdrag av myndigheten.

text: 33. LOU anger inte någon fastställd gräns för hur stor andel av ett bolags verksamhet som ska utföras åt den upphandlande myndigheten för att verksamhetskriteriet ska anses uppfyllt. I EU-domstolens rättspraxis finns dock exempel på att det ansetts tillräckligt att 90 procent av verksamheten bedrivits tillsammans med de myndigheter som kontrollerar bolaget.

text: 34. Enligt de nya upphandlingsdirektiven, som ska vara införlivade i svensk rätt senast i april 2016, måste bolaget utföra minst 80 procent av sin verksamhet för den upphandlande myndighetens räkning eller för andra juridiska personer som den upphandlande myndigheten utövar kontroll över.

text: 35. Om bolaget ägs av flera upphandlande myndigheter gemensamt kan verksamhetskriteriet uppfyllas om huvuddelen av bolagets sammantagna

text: verksamhet bedrivs gentemot delägarna. Eftersom Sysav AB ägs av flera kommuner, ska alltså den verksamhet som bolaget utför med alla dessa myndigheter tillsammans beaktas.

text: Bedömning

text: 36. Vi ifrågasätter inte att kontrollkriteriet är uppfyllt avseende Sysav AB. Vi går därför vidare för att pröva om verksamhetskriteriet är uppfyllt. Vid denna bedömning ska en genomlysning av koncernstrukturen göras och både verksamheten i Sysav AB och dotterbolaget Sysav Industri AB ska beaktas. Skälen för detta anges nedan.

text: Allmänt om genomlysning 37. Ordalydelsen i

text: 2 kap. 10 a §

text: LOU kan tolkas som att det är den kontrollerade enheten, Sysav AB – det vill säga inte Sysav AB och dess dotterbolag – som ska utföra huvuddelen av sin verksamhet tillsammans med ägarkommunerna. Bestämmelsen kan emellertid inte ges en sådan strikt tolkning om syftet med den ska uppnås.

text: 38. LOU bygger på EU-direktiv och ska därför tolkas och tillämpas i enlighet med direktivens syfte och lydelse samt EU-domstolensrättspraxis. Detta brukar kallas för direktivkonform tolkning.

text: 39. Av EU-domstolens rättspraxis framgår att kraven i in house-regeln har till syfte att undvika att konkurrensen snedvrids. Verksamhetskriteriet har särskilt till syfte att säkerställa att upphandlingsdirektivet är tillämpligt i det fall då ett företag som kontrolleras av en eller flera myndigheter är aktivt på marknaden och alltså kan konkurrera med andra.

text: 40. Av EU-domstolens rättspraxis framgår vidare att det skulle äventyra förverkligandet av upphandlingsdirektivets syfte om upphandlande myndigheter tilläts skapa konstlade upplägg för att dölja tilldelningen av offentliga kontrakt. Det är alltså nödvändigt att utöver ordalydelsen i LOU se till upphandlingsdirektivets syfte och låta den tolkning som ger direktivet en ändamålsenlig verkan få företräde. EU-domstolen har uttryckt att en sådan så kallad funktionell tolkning kan göras om det är nödvändigt för att EU-rätten

text: ska få fullt genomslag. En funktionell tolkning kan göras genom en utredning som omfattar en genomlysning av samtliga omständigheter och syftet bakom parternas arrangemang.

text: 41. Vi kommer nedan att redogöra för relevant rättspraxis där EU-domstolen gjort en funktionell tolkning av upphandlingsdirektivet. Det bör poängteras att de särskilda omständigheterna i de enskilda fallen inte är desamma som i aktuellt ärende. Det viktiga här är emellertid inte omständigheterna i de enskilda fallen utan de bakomliggande principer som EU-domstolen har lagt till grund för sin prövning. Därefter kommer vi att redovisa våra skäl för att en genomlysning ska göras i detta ärende.

text: 42. Av

text: mål C-480/06

text: Kommissionen mot Tyskland framgår att det vid bedömningen av om ett avtal omfattas av upphandlingsdirektivets tillämpningsområde ska utredas om ingåendet av avtalet utgör ett led i ett konstlat upplägg som har skapats i syfte att kringgå bestämmelserna om offentlig upphandling.

text: 43. EU-domstolen har även i andra avgöranden berört möjligheten att genomlysa situationer där det kan vara fråga om ett otillåtet kringgående av upphandlingslagstiftningen.

text: 44. I

text: mål C-29/04

text: Mödling hade en kommun åberopat EU-domstolens rättspraxis om interna köp för att utan föregående upphandling teckna avtal med ett kommunalt bolag, som kort därefter delvis sålts till ett privat bolag. Tilldelningen hade möjliggjorts genom ett upplägg bestående av flera separata moment, nämligen bildandet av bolaget, ingående av avtalet med detta bolag samt överlåtelse av aktierna i bolaget till det privata bolaget. EU-domstolen uttalade att om det vore möjligt att på detta sätt kringgå skyldigheten att upphandla, skulle det äventyra förutsättningarna för fri rörlighet för tjänster och icke snedvriden konkurrens i alla medlemsstater. EU-domstolen bortsåg därför från det strikt kronologiska händelseförloppet i samband med anskaffningen och bedömde istället alla omständigheter i ett sammanhang utifrån dess syfte.

text: 45. I

text: mål C-573/07

text: Sea var frågan om kontrollkriteriet kan vara uppfyllt för ett kommunägt aktiebolag om det finns en potentiell möjlighet för privata investerare att bli delägare i bolaget. EU-domstolen fann att det inte vore förenligt med rättssäkerhetsprincipen om detta skulle göra det omöjligt att definitivt avgöra huruvida ett bolag som tilldelas ett offentligt kontrakt ska anses vara offentligägt. Däremot kan det i undantagsfall finnas omständig-

text: heter som gör att händelser som inträffar efter att ett kontrakt tilldelats måste beaktas, om det är fråga om ett konstlat upplägg avsett att kringgå bestämmelserna om offentlig upphandling.

text: 46. I sitt förslag till avgörande i

text: mål C-451/08

text: Helmut Müller, uttalar generaladvokaten att EU-domstolens dom i Mödling vilar på två grundvalar: (i) nödvändigheten att skydda direktivets ändamålsenliga verkan samt (ii) en önskan att beivra lagöverträdelser. Enligt generaladvokaten kan dessa motiv ”naturligtvis generaliseras” och ”två handlingar som formellt sett är åtskilda, även ur en kronologisk synvinkel, kan [därför] anses ha skett samtidigt eller också utgöra en enda rättshandling”.

text: 47. Det går även att utläsa av EU-domstolens rättspraxis att en ändamålsenlig verkan av det bakomliggande upphandlingsdirektivet måste säkerställas vid prövning av upphandlingsrättsligt komplexa konstruktioner. De mål som eftersträvas med direktivet utgör därför en av de viktigaste utgångspunkterna vid bedömningen av dess tillämpningsområde. Vid fastställandet av detta tillämpningsområde måste sammanhanget och de mål som eftersträvas med bestämmelserna om offentlig upphandling beaktas.

text: 48. Av EU-domstolens rättspraxis följer således att det ska göras en bedömning i det enskilda fallet om ett visst agerande är förenligt med unionsrätten och dess syften. Det är inte tillräckligt att ett agerande i formellt hänseende är korrekt om det samtidigt leder till att unionsrätten inte får fullt genomslag. När så krävs ska istället en genomlysning göras där samtliga omständigheter som har betydelse för bedömningen av om en kontraktstilldelning är förenlig med det upphandlingsrättsliga regelverket beaktas. Det innebär att förhållanden i den koncern som ett kontrollerat bolag tillhör kan få betydelse för bedömningen av om in house-regeln är tillämplig, trots att detta inte uttryckligen anges i LOU. Förutsättningen för en sådan genomlysning är dock att det är nödvändigt för att säkerställa ändamålet med verksamhetskriteriet, det vill säga att förhindra att konkurrensen snedvrids. Nu kommer vi därför att pröva om det finns skäl för att genomlysa den aktuella situationen.

text: Förhållandet mellan Sysav AB och Sysav Industri AB ska genomlysas 49. Omorganisationen år 2012 innebar att Sysav AB:s verksamhet delades upp. Moderbolaget behöll den verksamhet som ägarkommunerna bedömde

text: bedrevs tillsammans med dem. Dotterbolaget Sysav Industri AB övertog den verksamhet som riktade sig till tredje part.

text: 50. Bolagens verksamhet som helhet har emellertid inte ändrat inriktning eller omfattning i något betydande hänseende. Sysav AB och Sysav Industri AB:s verksamhet har inte ändrat karaktär och de tjänster som bolagen tillhandahåller är i stort sett oförändrade. Det framgår även av utredningen att den totala omsättningen i bolagen ligger på samma nivåer som före omorganisationen, med den enda skillnaden att omsättningen numera är uppdelad mellan moderbolaget och dotterbolaget.

text: 51. Sysav AB äger även vissa anläggningstillgångar som Sysav Industri AB behöver för sin verksamhet. Bolagen har även samma ledning.

text: 52. Den enda skillnaden som åstadkommits genom omorganisationen synes därför vara att den verksamhet som riktas mot andra än ägarna numera huvudsakligen bedrivs av Sysav Industri AB. Den verksamhet som bolagen bedriver i konkurrens på den privata marknaden har alltså inte förändrats i sin omfattning, endast till sin form.

text: 53. Ni har gjort gällande att det är tillräckligt att moderbolaget Sysav AB uppfyller verksamhetskriteriet och att det saknas rättsligt stöd för att koncernförhållandena skulle ha någon betydelse för er möjlighet att köpa avfallshanteringstjänster från Sysav AB med stöd av in house-regeln.

text: 54. Som redogjorts för ovan är kontroll- och verksamhetskriteriet i in houseregeln emellertid inte enbart formföreskrifter, utan viktiga krav som syftar till

text: att säkerställa att konkurrensen inte snedvrids när en upphandlande myndighet köper varor eller tjänster av ett kontrollerat bolag.

text: 55. I det aktuella fallet måste krävas att den omorganisation som Sysavkoncernen genomgick återspeglas i dess påverkan på marknaden. Om denna påverkan inte minskat och om andelen extern verksamhet fortfarande är betydande, finns det följaktligen skäl för att göra en genomlysning där såväl moderbolagets som dotterbolagens omsättning beaktas. Detta trots att det i formell mening endast är moderbolaget som är ägarkommunernas avtalspart.

text: 56. Vår utredning visar att både Sysav AB och Sysav Industri AB har betydande intäkter från andra än ägarkommunerna. Det har alltså inte skett någon förändring i detta avseende sedan omorganisationen år 2012. Bolagens närvaro på marknaden är alltså fortfarande allt för omfattande och omorganisationen har således inte begränsat den marknadsstörande effekt som verksamhetskriteriet är avsett att förhindra.

text: 57. Vi bedömer att Sysav Industri AB är beroende av Sysav AB för sin verksamhet. Uppdelningen av moderbolagets verksamhet kan i detta avseende beskrivas som rent formell eftersom bolagen är fortsatt nära sammankopplade. Dotterbolaget synes endast ha övertagit den externa verksamheten för att ägarkommunerna ska kunna fortsätta köpa tjänster av Sysav AB utan föregående upphandling, trots att bolagen, sedda som en helhet, fortfarande bedriver omfattande verksamhet gentemot den privata marknaden. Omorganisationen är enligt oss ett konstlat upplägg i syfte att kringgå upphandlingsreglarna.

text: 58. Mot denna bakgrund bedömer vi att den ändamålsenliga verkan med LOU och unionsrätten skulle förhindras om det vid prövningen av huruvida Sysav AB uppfyller verksamhetskriteriet endast fästs avseende vid det bolaget. Istället är det den samlade verksamheten i Sysav AB och Sysav Industri AB som ska ligga till grund för bedömningen om förhållandet mellan er och Sysav AB är sådant att det omfattas av in house-regeln i

text: 2 kap. 10 a §

text: LOU.

text: Sysav AB:s försäljningsintäkter

text: 59. Även moderbolaget Sysav AB bedriver försäljning av el- och värmeenergi samt återvunnet material med andra än ägarkommunerna som kunder. Till skillnad från dotterbolaget kommer avfallet som produkterna utvinns ur nästan uteslutande från ägarna. Försäljningsintäkterna skulle därför kunna ses som ett resultat av att ägarkommunerna gett bolaget i uppdrag att på olika sätt omhänderta hushållsavfall för deras räkning. Ni har vidare framfört

text: att moderbolagets hela verksamhet, inklusive intäkterna från försäljningen till tredje man, bör betraktas som en förlängning av ägarkommunernas egen.

text: 60. För frågan om försäljningen ska anses bedrivas inom ramen för en tilldelning från kommunerna finns det emellertid flera skäl att hålla isär de olika delarna av Sysav AB:s verksamhet. Att omhänderta hushållsavfall för ägarkommunernas räkning och att behandla avfallet för försäljning till tredje man är rent faktiskt två skilda verksamheter. Medan omhändertagande av hushållsavfall utförs tillsammans med kommunerna som även betalar Sysav AB för att tillhandahålla dem denna tjänst, är den senare inriktad på försäljning till tredje man. Försäljningen bedriver bolaget dessutom i konkurrens med andra aktörer på marknaden för till exempel produktion av elenergi.

text: 61. Mot bakgrund av vad EU-domstolen uttalat om syftet med verksamhetskriteriet är det därför vår uppfattning att denna verksamhet inte ska anses bedrivas inom ramen för en tilldelning som gjorts av ägarkommunerna. Intäkterna från Sysav AB:s försäljning av el- och värmeenergi samt återvunnet material ska därför inte anses härröra från verksamhet som bolaget bedriver tillsammans med ägarkommunerna.

text: Huvuddelen av verksamheten bedrivs inte tillsammans med ägarna 62. Som angetts ovan följer det av EU-domstolens rättspraxis att både mottagaren och den som betalar för resultatet av den verksamhet som det kontrollerade bolaget bedriver, kan vara någon annan än den upphandlande myndigheten själv. Om verksamheten ska anses bedrivas tillsammans med myndigheten är det emellertid fortfarande ett krav att den bedrivs inom ramen för en tilldelning som myndigheten gjort. Den upphandlande myndigheten måste alltså ha gett i uppdrag åt bolaget att tillhandahålla tredje man den aktuella tjänsten enligt koncessioner eller andra rättsförhållanden som upprättas av myndigheten.

text: 63. Att Sysav Industri AB tillhandahåller varor och tjänster till andra än ägarkommunerna innebär alltså inte automatiskt att den delen av bolagets verksamhet ska anses bedrivas tillsammans med någon annan än ägarna. Avgörande för bedömningen är fortfarande att verksamheten bedrivs inom ramen för en tilldelning som gjorts av ägarna.

text: 64. Ni har emellertid uppgett att det endast är relationen med moderbolaget Sysav AB som är av betydelse för att bedöma om verksamhetskriteriet är uppfyllt. Detta stämmer även väl överens med att ni uppgett att anledningen till att Sysav Industri AB fick överta uppgifter från moderbolaget var för att överta den del av Sysav AB:s verksamhet som utfördes tillsammans med

text: andra än ägarkommunerna. Sysav Industri AB bedriver även rent faktiskt större delen av sin verksamhet tillsammans med andra än ägarna och har inte annat än marginella intäkter från ägarkommunerna.

text: 65. Mot denna bakgrund anser vi att det är uteslutet att Sysav Industri AB:s verksamhet bedrivs inom ramen för en tilldelning som gjorts av er och övriga ägarkommuner. Bolagets intäkter från omhändertagande av avfall, försäljning av el- och värmeenergi samt återvunnet material ska därför inte anses utgöra omsättning som härrör från verksamhet som bolaget bedriver tillsammans med er.

text: 66. Enligt de uppgifter som Sysav AB lämnat till oss härrörde 84 procent av Sysav Industri AB:s omsättning under år 2013 från verksamhet som bedrevs tillsammans med andra än ägarkommunerna. För Sysav AB uppgick den här delen av omsättningen till 37 procent. I förhållande till bolagen sedda som en helhet utgjorde den externa omsättningen 62 procent. När en så stor del av verksamheten bedrivs tillsammans med andra än ägarkommunerna är verksamhetskriteriet inte uppfyllt.

text: SYSAV-koncernen år 2013

text: 67. Även om det helt skulle bortses från bolagens intäkter från försäljning av eloch värmeenergi samt återvunnet material skulle den del av bolagens samlade omsättning som härrör från andra än ägarna uppgå till 30 procent. Eftersom vi bedömer att omsättningen i Sysav Industri AB ska tillräknas Sysav AB framgår således redan härigenom att den verksamhet som Sysav AB bedriver gentemot andra än ägarkommunerna inte är av marginell karaktär. Verksamhetskriteriet är alltså inte uppfyllt.

text: Slutsats

text: 68. Sysav AB uppfyller inte förutsättningarna för att ni med stöd av in houseregeln i

text: 2 kap. 10 a §

text: LOU ska få köpa avfallshanteringstjänster av bolaget utan ett annonserat upphandlingsförfarande enligt samma lag. 69. Otillåtna direktupphandlingar anses både av unionslagstiftaren och av den svenska lagstiftaren vara en av de allvarligaste överträdelserna inom upphandlingsområdet. Vi förväntar oss att ni vidtar rättelse genom att agera för att fortsättningsvis upphandla de aktuella avfallstjänsterna i enlighet med LOU.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Patrik Määttä.

text: HUR MAN ÖVERKLAGAR, bilaga 1


title: Tillsyn av upphandling gällande kollektivtrafik på vatten

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Ärendet har syftat till att kartlägga och uppmärksamma eventuella överträdelser som skett vid upphandlingar av kollektivtrafik på vatten. Inom ramen för ärendet har flertalet upphandlande myndigheter tillskrivits för informationsinhämtning.

text: Ärendets huvudsakliga fråga var att utreda förekomsten av överträdelser av reglerna om tilldelning av avtal i EU:s cabotageförordning.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vi bedömer att de utredningsinsatser som är nödvändiga för att kunna ta ställning till om det skett en överträdelse av upphandlingslagstiftningen inte är motiverade sett till våra möjligheter att nå önskat resultat med utredningen. Utredningen har hittills inte kunnat konstatera några överträdelser av artikel 4 i EU:s cabotageförordning. Konkurrensverket skriver av ärendet och avslutar utredningen utan vidare åtgärder.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Therése Westermark. Föredragande har varit Björn Hellström Karlsson. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift. Therése Westermark Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Region Skåne

title: Tillsyn gällande Region Skåne avseende upphandling av vårdinformationssystem

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån vår prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra.

text: Det har inte kunnat säkerställas en tillräckligt klar överträdelse utifrån vad som framkommit av utredningen. Mot den bakgrunden, och vad som i övrigt framkommit, anser vi att det inte föreligger skäl för att i nuläget vidta ytterligare utredningsåtgärder. Konkurrensverket skriver därför av ärendet.

text: Detta beslut har fattats av Therése Westermark. Föredragande har varit Elin Kolbjer.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


text: Varuförsörjningsnämndens avtal om att beställa förbrukningsartiklar vid behov.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om det ovan rubricerade inköpet. Därför skriver vi av ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av funktionsansvarige Martin Bäckström.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


title: Diskriminerande återförsäljarsystem - spel och färdbiljetter

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 29 augusti 2001 anfört klagomål över att Svenska Spel respektive Storstockholms Lokaltrafik tillämpar ett selektivt distributionssystem som begränsar antalet återförsäljare av deras produkter.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Enligt

text: 19 §

text: är missbruk från ett eller flera företag av en dominerande ställning på marknaden förbjudet.

text: Konkurrensverket har tidigare prövat Svenska Spels policy för val av spelombud (beslut med dnr 1190/97) och SL:s biljettombudsavtal (ärende med dnr 1247/94). Av besluten framgår att systemen i sig inte ansågs strida mot något av förbuden i 6 eller 19 §§ KL och att det därför inte fanns anledning att ingripa (ett s.k. icke-ingripandebesked).

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

motpart: Den nya välfärden, företagarombudsmannen

title: Påstått konkurrensproblem - hotell-, restaurang- och konferensverksamhet

text: Påstått konkurrensproblem, hotell-, restaurang- och konferensverksamhet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 29 december 2009 anfört att Kilsbergen i Örebro AB bedriver konkurrenssnedvridande verksamhet som inte är förenlig med den kommunala kompetensen.

text: Konkurrensverket har i skrivelse till Kilsbergen i Örebro AB gett bolaget möjlighet att yttra sig över denna anmälan och särskilt huruvida det föreligger reella ambitioner att försälja verksamheten, och om så är fallet varför det ännu inte skett. Detta bl.a. mot bakgrund av att det i ägardirektiven till Kilsbergen i Örebro AB framkommer att verksamheten ska drivas så att en framtida försäljning av bolaget underlättas.

text: Skrivelsen besvarades av Örebro Rådhus AB, som är det kommunalt helägda moderbolaget till Kilsbergen i Örebro AB. I svarsskrivelsen uppges att en arbetsgrupp sedan december 2009 arbetat med att klargöra förutsättningarna inför en försäljning, och att förslaget kommer att presenteras inför Örebro Rådhus AB:s styrelse den 10 februari 2010. Avsikten uppges vara att efter erforderligt beslut påbörja en försäljningsprocess som ska leverera förslag på köpare och avtal senast juni månad 2010.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad. En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen. En talan om förbud för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: väcks vid Stockholms tingsrätt. Detta beslut kan inte överklagas. _____________________________ Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Peter Delden. Föredragande har varit Stefan Sagebro.


beslutstyp: Åläggande Avskrivning

motpart: S:t Eriks AB, Meag VA-System AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Bygg och anläggning

title: S:t Eriks AB och Meag VA-System AB

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 178/2022 – S:t Eriks AB förvärv av Meag VA-System AB.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2022-02-10 (Dnr 736/2021)

text: S:t Eriks AB köpte i oktober samtliga aktier i Meag VA-system AB som bland annat konstruerar, tillverkar och säljer betongprodukter för ledningssystem inom VA-sektorn. Konkurrensverket beslutar att ålägga S:t Eriks AB att anmäla förvärvet till Konkurrensverket för prövning.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut om åläggande, dnr 736/2021

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2022-04-06 (Dnr 178/2022 )

text: Den 10 februari 2022 fattade Konkurrensverket beslut om att ålägga S:t Erik AB (S:t Eriks) att anmäla förvärvet av Meag VA-System AB (Meag). Detta efter att köpare av betongprodukter uppmärksammade Konkurrensverket på förvärvet som genomfördes den 21 oktober 2021. Koncentrationen var inte anmälningspliktig men Konkurrensverket fann att det var påkallat av särskilda skäl att koncentrationen prövades, bland annat mot bakgrund av indikationer på att den relevanta produktmarknaden kunde vara begränsad till betongprodukter för VA-infrastruktur samt att det inte kunde uteslutas att den relevanta geografiska marknaden var regional. S:t Eriks och Meag har en stark marknadsposition avseende betongprodukter och ett samgående mellan bolagen kunde ge upphov till ett minskat konkurrenstryck.

text: Konkurrensverket utredning pekar på att betongprodukter inom VA-infrastruktur möter ett konkurrenstryck från plastprodukter samt att den geografiska marknaden åtminstone är nationell.

text: Mot denna bakgrund bedömer Konkurrensverket att det inte är sannolikt att S:t Eriks förvärv av Meag påtagligt hämmar förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens.

text: Konkurrensverket lämnar S:t Eriks AB:s förvärv av ensam kontroll över Meag VA-System AB utan åtgärd.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut, dnr 178/2022

text: Åläggande att anmäla företagskoncentration

text: Beslut

text: S:t Eriks AB, 556203-5750, åläggs enligt

text: 4 kap. 7 § 1 konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, att senast den 3 mars 2022 anmäla förvärvet av Meag VA-System AB, 556166- 1454, till Konkurrensverket.

text: Anmälan ska ske enligt Konkurrensverkets föreskrifter om anmälan om företagskoncentration enligt

text: konkurrenslagen

text: KKVFS 2010:3

text: Bakgrund

text: S:t Eriks AB (S:t Eriks) ingår i industrigruppen Volati, där Volati AB är koncernmoder. S:t Eriks verksamhet består av tillverkning, marknadsföring och försäljning av mark-, tak- och infrasystem i betong samt produkter i natursten.

text: Meag VA-system AB (Meag) konstruerar, tillverkar och säljer betongprodukter för ledningssystem inom VA-sektorn och verkar som grossist för kompletterande material och produkter.

text: Den 21 oktober 2021 gick Volati AB ut med information i ett pressmeddelande om att avtal tecknats om att förvärva samtliga aktier i Meag. Samma dag gick S:t Eriks ut med information på sin webbplats om att S:t Eriks tecknat avtal om förvärv av samtliga aktier i Meag.

text: Efter offentliggörandet uppmärksammades Konkurrensverket på transaktionen av köpare av betongprodukter för VA-infrastruktur (vilket inkluderar rör, brunnar och avskiljare). Verket tog i samband med detta också kontakt med ytterligare köpare av dessa produkter.

text: Konkurrensverket beslutade den 6 december 2021 att ålägga Volati AB att tillhandahålla uppgifter och handlingar avseende S:t Eriks förvärv av Meag. De begärda uppgifterna och handlingarna gavs in till verket den 10 januari 2022. Volati AB har kommit in med ytterligare information den 2 februari och den 8 -04 -09 februari 2022. 2020 1, 2. v

text: Tillämpliga regler

text: S:t Eriks förvärv av Meag utgör en företagskoncentration enligt

text: 1 kap. 9 §

text: KL.

text: Enligt

text: 4 kap. 6 §

text: KL ska en företagskoncentration anmälas till Konkurrensverket om de berörda företagen tillsammans har haft en omsättning föregående räkenskapsår i Sverige som överstiger en miljard kronor (

text: 4 kap. 6 § 1

text: KL) och minst två av de berörda företagen har haft en omsättning i Sverige föregående räkenskapsår som överstiger 200 miljoner kronor för vart och ett av företagen (

text: 4 kap. 6 § 2

text: KL).

text: Enligt

text: 4 kap. 7 § 2

text: KL får part eller annan medverkande i en företagskoncentration frivilligt anmäla koncentrationen om omsättningskravet enligt

text: 4 kap. 6 § 1

text: KL är uppfyllt men omsättningen inte överstiger vad som anges i

text: 4 kap. 6 § 2

text: KL.

text: Konkurrensverket får enligt

text: 4 kap. 7 § 1

text: KL ålägga en part i en företagskoncentration att anmäla koncentrationen när det är påkallat av särskilda skäl, förutsatt att omsättningskravet enligt

text: 4 kap. 6 § 1

text: KL är uppfyllt.

text: Ett beslut om åläggande enligt

text: 4 kap. 7 § 1

text: KL kan inte överklagas med stöd av KL (

text: 7 kap. 1 §

text: KL). Enligt

text: 6 kap. 1 § 7

text: KL kan Konkurrensverket förena ett åläggande att anmäla en företagskoncentration med vite.

text: Konkurrensverkets skäl

text: Beräkning av omsättning S:t Eriks AB är indirekt ägt och kontrollerat av Volati AB. Den företagsgrupp som S:t Eriks tillhör (dvs. Volati) har haft en svensk omsättning på ca 5,9 miljarder kronor (2020, senaste räkenskapsår med tillgängliga omsättningsuppgifter). Meag har haft en svensk omsättning på ca 190 miljoner kronor (2020–2021, brutet räkenskapsår).

text: Eftersom S:t Eriks (inklusive den företagsgrupp som bolaget tillhör) och Meags sammanlagda svenska omsättning överstiger en miljard kronor har det varit möjligt att frivilligt anmäla företagskoncentrationen. Någon frivillig anmälan har inte getts in till Konkurrensverket. Det är dock möjligt för Konkurrensverket att ålägga S:t Eriks att anmäla koncentrationen om det är påkallat av särskilda skäl.

text: Särskilda skäl Syftet med prövningar av företagskoncentrationer är att koncentrationer som är skadliga för konkurrensen, och därmed för samhällsekonomin och konsumenterna, inte ska genomföras. Enligt

text: 4 kap. 1 §

text: KL ska en företagskoncentration förbjudas om den är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det.

text: I det pressmeddelande genom vilket S:t Eriks förvärv av Meag annonserades skrevs bland annat att: ”Genom förvärvet blir S:t Eriks en marknadsledande leverantör inom sin nisch samtidigt som det skapar möjligheter till betydande synergier[…] Meag Va-system[…] har en stark marknadsposition i Mellansverige och visar god lönsamhet. […] De adderar nya produktprogram till vårt erbjudande samtidigt som deras starka position i Mellansverige kompletterar vår redan starka position i södra och västra Sverige på ett mycket bra sätt.”

text: Av interna dokument som Volati AB gett in till Konkurrensverket som svar på verkets åläggande framkommer bland annat att förvärvet analyserats utifrån S:t Eriks och Meags marknadsposition inom ”traditionell betong VA”. I sitt svar på verkets åläggande redovisade också Volati AB sin syn på konkurrensförhållandet mellan S:t Eriks och Meag. Det noterades då bland annat att VA-produkter tillverkas i olika material. Vilket material som används ska ha förändrats över tid och ska också kunna skilja sig beroende på vilken typ av VAsystem (vattenlednings-, spillvatten- eller dagvattensystem) det är fråga om. För vattenledningssystem ska plast numera vara det material som främst används medan betong ska ha en marginell betydelse. För spillvatten- och dagvattensystem ska betong historiskt haft störst användning, men plast ska numera vara det material som främst används.

text: De kontakter som Konkurrensverket har tagit med köpare av betongprodukter för VA-infrastruktur har indikerat att S:t Eriks och Meag skulle vara de två största av totalt fyra mer betydande svenska tillverkare av den här typen av produkter. Dessa två andra tillverkare ska vara Benders (med en geografisk tyngdpunkt i södra Sverige) och Dahlgrens Cementgjuteri (med en geografisk tyngdpunkt i norra Sverige). Det har i dessa kontakter också indikerats att det i vissa delar av landet enbart skulle vara S:t Eriks och Meag som för närvarande kan leverera betongprodukter för VA-infrastruktur till ett konkurrenskraftigt pris. Här har också uppgetts att transportkostnaderna för den här typen av produkter generellt sett är höga och att möjligheten till import är begränsad.

text: Det har, i de kontakter som Konkurrensverket tagit, uppgetts att det i vissa fall finns en viss konkurrens mellan betongprodukter och produkter i andra material, främst plast, vid nyanläggning av VA-system. I andra fall föreskrivs betong som det material som ska användas vid nyläggning, vilket innebär att det saknas ett konkurrenstryck från produkter i andra material. Det har även uppgetts att konkurrens eller utbytbarhet mellan olika material inte är given vid omläggning eller reparation av befintliga VA-system.

text: Mot bakgrund av detta finns indikationer på att den relevanta produktmarknaden kan vara begränsad till olika typer av betongprodukter för VA-infrastruktur i form av spillvatten- eller dagvattensystem. Den relevanta geografiska avgränsningen av en sådan marknad tycks inte alltför vid, en mer regional avgränsning kan inte uteslutas. Någon slutlig marknadsavgränsning har inte

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.