arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Monzon AB

publisher: Konkurrensverket

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - byggnadsställningar

org: kkv

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – Byggnadsställningar

type: stycke

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

type: rubrik

text: Ni har begärt att Konkurrensverket ska förklara att Layher AB missbrukar sin dominerande ställning genom hot om bestraffning av de kunder till företaget som köper material från Monzon AB i syfte att driva ut Monzon AB från marknaden.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Peter Delden. Föredragande har varit Jacob Bolin.

text: Peter Delden Jacob Bolin

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats

type: avgorande


bransch:
Energi, miljö och avfall
Distribution, logistik och transport

motpart: Borås Energi och Miljö AB

title: Borås Energi och Miljö AB

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, dnr 315/2022 – Borås Energi och Miljö AB.

text: Vad ärendet rör

text: Misstänkt överträdelse av

text: konkurrenslagens

text: bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet.

text: Varför ärendet har prioriterats

text: Misstanken rör en överträdelse av

text: konkurrenslagens

text: bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, bestående av att den offentliga aktören (som är aktiv i olika produktionsled) dels tillämpar icke-marknadsmässiga priser på nedströmsmarknaden, dels tar ut priser på uppströmsmarknaden så att konkurrenter missgynnas. Det påstådda prissättningsförfarandet kan riskera att hämma eller snedvrida de långsiktiga förutsättningarna för en effektiv konkurrens.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2023-11-23 (Dnr 315/2022)

text: Konkurrensverket har utrett om det kommunala bolaget Borås Energi och Miljö AB:s prissättning på avfallsmarknaden utgör konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Under utredningen har företaget vidtagit åtgärder som Konkurrensverket i nuläget anser är tillräckliga för att rätta till de konkurrensproblem som Konkurrensverket identifierat och därför avslutas ärendet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Misstänkt konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet – avfallshantering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utredningen avseende Borås Energi och Miljö AB, 556527-5590, i ärende med dnr 315/2022 rörande en eventuell talan om förbud enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen (2008:579)

text: Ärendet avslutas.

text: Sammanfattning

text: 1. Konkurrensverket har till följd av ett klagomål utrett om Borås Energi och Miljö AB (Bemab) snedvrider eller hämmar konkurrensen på ett sätt som omfattas av bestämmelserna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i

text: 3 kap.

text: 32 §§

text: konkurrenslagen

text: genom bolagets prissättning på avfallsmarknaden i och runtom Borås kommun i olika led i avfallskedjan. Konkurrensverket har i ärendet bland annat utrett marknadsförhållandena för avfallshantering, inklusive insamling och behandling av avfall.

text: 2. Utredningen visar att Bemab tillämpat en prissättning som skulle kunna innebära konkurrenssnedvridande eller hämmande effekter. Utredningen visar även på omständigheter som indikerar att Bemab kan anses bedriva viss icke kompetensenlig verksamhet inom området för insamling av avfall utanför Borås kommun i strid med den kommunalrättsliga lokaliseringsprincipen.

text: 3. Under utredningen har Bemab framfört att företagets faktiska prissättning av mottagningsavgifter inte har följt företagets interna rutiner som varit till för att säkerställa att företaget tillämpar en prissättning som innebär att konkurrenter inte missgynnas. Brännbart avfall är en särskilt utpekad viktig avfallsfraktion där utredningen visar att det inte går att utesluta att Bemabs prissättning medför konkurrensproblem. Utredningen visar att Bemab även för andra fraktioner har tillämpat en prissättning där det inte heller går att avfärda en risk för konkurrensproblem. Ett exempel där det inte går att utesluta att Bemabs prissättning medför konkurrensproblem är en upphandling avseende avfallstjänster i Bollebygds kommun som Bemab deltagit i och vunnit.

text: 4. Under utredningen har Bemab vidtagit åtgärder i syfte att säkerställa konkurrensneutralitet i sin prissättning mot kunder i samtliga led så att konkurrenter inte missgynnas i förhållande till Bemabs egen säljverksamhet. Dessa åtgärder är enligt Konkurrensverkets mening tillräckliga för att i nuläget inte fortsätta att granska Bemabs beteende enligt

text: konkurrenslagens

text: 5. Mot bakgrund av detta finner Konkurrensverket att det inte finns skäl för en fortsatt utredning.

text: Bakgrund till ärendet

text: Allmänt om avfallsmarknaden

text: Regleringen av avfallsmarknaden

text: 6. Avfallsmarknaden regleras på EU-, nationell och lokal nivå. Grundläggande för reglerna är ansvarsuppdelningen för hanteringen mellan å ena sidan

text: avfall som omfattas av det kommunala ansvaret och å andra sidan verksamhetsavfall som uppstår i företag som producerar varor eller tjänster vilket verksamhetsutövaren ansvarar för.

text: 7. Historiskt innebar reglerna att kommunerna kunde få ett monopol på hela avfallshanteringen bland annat genom utfärdande av särskilda föreskrifter om att omhändertagande av verksamhetsavfall skulle omfattas av det kommunala ansvaret. Under 1900-talet etablerades även ett flertal kommunala förbränningsanläggningar med energiutvinning och det kom därför att finnas en infrastruktur för omhändertagande av såväl kommunalt avfall som verksamhetsavfall.

text: 8. Numera regleras ansvaret för avfall huvudsakligen i avfallsdirektivet ,

text: miljöbalken

text: avfallsförordningen (2020:614)

text: och förordningen (

text: ) om producentansvar för förpackningar.

text: 9. Kommunernas ansvar för avfall återfinns primärt i

text: miljöbalken

text: . Av

text: 15 kap. 20 § miljöbalken

text: framgår att kommunerna har ansvaret för behandling av bland annat allt kommunalt avfall och bygg- och rivningsavfall som inte produceras i en yrkesmässig verksamhet. Med kommunalt avfall – innan lagändringen 2020 benämnt hushållsavfall – avses enligt

text: 15 kap. 3 § miljöbalken

text: avfall från hushåll och sådant avfall från andra källor som till sin art och sammanställning liknar avfall från hushåll. Det är denna reglering som ofta benämns som det kommunala avfallsmonopolet.

text: 10. Med verksamhetsavfall avsågs tidigare det avfall som inte utgjorde hushållsavfall. Trots att termen kommunalt avfall anses vara närliggande den tidigare termen hushållsavfall råder det viss osäkerhet kring huruvida tidigare praxis från svenska domstolar kan appliceras helt på det numera harmoniserade begreppet kommunalt avfall. Grundläggande är att det är hur avfallet uppstår som är avgörande för hur det får hanteras enligt

text: avfallsregleringen. Inom ramen för denna utredning använder Konkurrensverket termen verksamhetsavfall för avfall som enligt

text: miljöbalkens

text: regler inte omfattas av det kommunala ansvaret.

text: Avfallskedjan

text: 11. Aktörerna inom avfallskedjan kan sägas verka i två olika led: dels i behandlingsledet (där verksamhet för bland annat slutbehandling i form av material- och energiåtervinning samt deponi ingår), dels i insamlingsledet (där verksamhet för insamling och transport av avfall samt containerhyra ingår).

text: 12. Regleringen om kommunernas så kallade behandlingsansvar i

text: 15 kap. 20 § miljöbalken

text: , och som enligt

text: 15 kap. 6 § miljöbalken

text: avser återvinning och bortskaffning av avfall, innebär att kommunerna alltid bär huvudmannaansvaret för att avfallet omhändertas. Kommunerna kan dock välja hur de vill organisera avfallshanteringen som faller inom det kommunala ansvaret, dvs. om insamling och behandling ska ske i egen regi eller genom en extern aktör. Enligt branschorganisationen Avfall Sverige har cirka två tredjedelar av Sveriges kommuner för närvarande valt att upphandla insamlingen av kommunalt avfall. Enligt Avfall Sveriges statistik ökar antalet kommuner som utför insamlingen i egen regi.

text: 13. Avseende verksamhetsavfall är det avfallsproducentens ansvar att se till att avfallet behandlas. Avfallsproducenten kan välja att hantera detta själv eller uppdra någon annan att ombesörja hanteringen.

text: 14. Avfallsmarknaden, vad avser såväl kommunalt avfall som verksamhetavfall, består av flera olika så kallade avfallsfraktioner. På ett övergripande plan kan

text: avfall delas in i farligt och icke-farligt avfall. Några vanliga fraktioner inom icke-farligt verksamhetsavfall är brännbart avfall, blandat avfall, konstruktionsmassor, rent trä, målat trä, deponi, gips och isolering. De olika fraktionerna är i sin tur förknippade med olika behandlingsprocesser såsom materialåtervinning, annan återvinning (där bland annat energiåtervinning genom förbränning ingår) samt bortskaffande som främst innefattar deponi.

text: Avfallsmarknaden i Boråsregionen

text: 15. I Boråsregionen finns det ett flertal aktörer verksamma i insamlingsledet och som har mellanlagrings- och omlastningsstationer. Vissa har även till viss del egen slutbehandlingskapacitet, bland annat har några aktörer återvinningsmöjligheter för vissa typer av avfall såsom plast och metall.

text: 16. Avseende kommunalt avfall har de flesta kommunerna valt att lägga ut insamlingen av detta på annan aktör genom upphandling. I Borås har kommunen valt att utföra detta i egen regi genom att lägga ansvaret för avfallsinsamling på det kommunala bolaget Bemab.

text: 17. De aktörer som konkurrerar med Bemab i Boråsregionen i insamlingsledet är till stor del medelstora till stora aktörer som är verksamma såväl regionalt som nationellt och till viss del även internationellt, bland annat LBC Borås AB (LBC), Stena Recycling AB (Stena) och Remondis Sweden AB och Remondis AB. Utanför Borås kommun konkurrerar dessa aktörer bland annat i upphandlingar om insamling av kommunalt avfall.

text: 18. När det gäller behandlingsledet är Bemab den enda aktören i Boråsregionen som har en förbränningsanläggning för brännbart avfall och anses därför vara en viktig aktör för företag som samlar in brännbart avfall för behandling.

text: 19. De närmaste anläggningarna för behandling av brännbart avfall är Renova i Göteborg (60 km från Borås) och kraftvärmeverket Torsvik i Jönköping (90 km bort). De anläggningar som ligger längre bort är Lillesjöverket i Uddevalla (125 km bort), Kristineheds Miljöanläggning i Halmstad (160 km bort) samt Gärstadverket och Lejonpannan i Linköping (220 km bort).

text: Bemab 20. Bemab ägs till 100 procent av Borås Stadshus AB och är således ett helägt kommunalt bolag. Enligt bolagsordningen ska Bemab drivas enligt affärsmässiga grunder och, avseende avfalls- och renhållningsverksamheten

text: samt vatten- och avloppsverksamheten, tillämpa de kommunalrättsliga principerna enligt

text: 2 kap.

text: kommunallagen (2017:725)

text: 21. Företagets verksamhet är organiserad i tre affärsområden: Affärsområde Energi, Affärsområde Återvinning och Affärsområde Vatten och Avlopp. Verksamheten är indelad i en taxefinansierad del och en kommersiell del. År 2021 hade bolaget 333 anställda och omsatte 2,1 miljarder kronor. Bemab äger två avfallsanläggningar i Borås kommun, Sobacken och Ryaverket. Avfall lämnas först in till Sobacken för vidarehantering. Efter initial hantering slutbehandlas vissa avfallsfraktioner på Sobacken medan vissa avfallsfraktioner skickas vidare till Ryaverket för förbränning. På Sobacken och Ryaverket finns även kraftvärmeverk där el och fjärrvärme produceras, bland annat av det brännbara avfallet som lämnas in till Sobacken.

text: 22. Genom Borås lokala avfallsföreskrifter har Bemab ensamrätt att transportera och omhänderta det kommunala avfallet i kommunen. Vilka fraktioner, och vilken mängd, som Bemab får behandla på Sobacken bestäms utifrån meddelat miljötillstånd. Som exempel får Bemab enligt nu gällande miljötillstånd inte behandla farligt avfall utan endast mellanlagra vissa fraktioner.

text: 23. Bemab är alltså ett vertikalt integrerat företag i avfallskedjan. Företaget är verksamt dels i behandlingsledet, dels i insamlingsledet beträffande såväl kommunalt avfall som verksamhetsavfall. Bemab är således verksamt på dels en skyddad marknad, dels en konkurrensutsatt marknad. Bemab har erbjudit sina tjänster till aktörer utanför Borås kommun och har bland annat vunnit en upphandling avseende avfallstjänster i Bollebygds kommun där tilldelningsbeslutet meddelades i januari 2022.

text: 24. Upphandlingen avsåg avhämtning, transport och behandling av olika fraktioner inom grovavfall från återvinningscentral för återvinning och destruktion samt hyra av container och i förekommande fall interna tömningar. Avtalsperioden var på två år med start den 1 april 2022 med möjlighet till förlängning med maximalt tolv månader vid högst två tillfällen, det vill säga som längst fyra år. Deltagande leverantörer i upphandlingen var bland annat Bemab, LBC, Stena och Skrotfrag Aktiebolag. Bemab vann upphandlingen avseende grovavfall i Bollebygds kommun.

text: Bemabs prissättning

text: 25. För mottagning av avfall på anläggningen Sobacken tar Bemab ut en mottagningsavgift. Avfall som tas emot av Bemab avser såväl brännbart avfall som icke-brännbart avfall och farligt avfall.

text: 26. Affärsområde Energi fastställer prissättningen för Bemabs tjänster för behandling av brännbart avfall, vilket tar sitt uttryck i mottagningsavgiften som Affärsområde Återvinning genom internfakturering betalar för det inlämnade avfallet. Affärsområde Energi bestämmer även mottagningsavgifter för brännbart avfall som Bemab tillämpar mot bolagets kunder i behandlingsledet som då alltså är Bemabs konkurrenter i insamlingsledet.

text: 27. Beträffande de övriga, icke-brännbara, avfallsfraktionerna bestämmer Affärsområde Återvinning mottagningsavgifterna som tillämpas mot konkurrenter och samtliga priser till sina slutkunder i insamlingsledet, vilket innefattar mottagningsavgiften för samtliga avfallsfraktioner, transportpriser samt containerhyra. På Bemabs fakturor till slutkund redovisas prissättning avseende mottagningsavgifter för respektive avfallsfraktion samt för transport och containerhyra under separata poster.

text: 28. Bemab har i vissa fall förhandlat fram mottagningsavgifter med enskilda aktörer. I avtalen för brännbart avfall finns även vissa avtalade insamlingskvoter som innebär ett volymåtagande att lämna brännbart avfall till Bemab under avtalstiden. Avtalen löper i regel på två till tre år. I anslutning till insamlingskvoterna stipuleras i avtalen även hot om vite om den levererade mängden understiger den avtalade kvoten.

text: Klagomålet

text: 29. Den 26 april 2022 inkom ett klagomål till Konkurrensverket om att Bemab bedriver konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet på avfallsmarknaden i Borås kommun och närliggande kommuner.

text: 30. I klagomålet anges i korthet följande.

text: 31. Det konkurrensbegränsande agerandet består i att Bemab, som är aktivt i olika produktionsled (inom insamling och behandling av avfall), dels tillämpar icke-marknadsmässiga priser i nedströmsledet, dels tar ut priser i uppströmsledet så att konkurrenter missgynnas.

text: 32. Bemab kan, genom att vara ett vertikalt integrerat företag, potentiellt ge sig självt en konkurrensfördel genom att tillämpa en prissättning för mottagning av avfall där konkurrenter ges ett för högt pris i relation till Bemabs interna prissättning samt i relation till Bemabs slutkunder i insamlingsledet. Dessutom förefaller det som att Bemab korssubventionerar den

text: konkurrensutsatta verksamheten med medel eller tillgångar från ickekonkurrensutsatt verksamhet.

text: 33. Bemab agerar även i strid med lokaliseringsprincipen i

text: kommunallagen

text: genom att bedriva verksamhet utanför Borås kommun, trots att denna verksamhet inte har anknytning till vare sig kommunens geografiska område eller till kommunens invånare.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 34. Konkurrensverkets utredning har varit inriktad på frågan hur Bemabs prissättning i behandlingsledet förhåller sig till företagets prissättning i insamlingsledet. Konkurrensverket har särskilt undersökt om Bemab tillämpar en prissättning där den egna verksamheten ges en lägre mottagningsavgift (gällande brännbart avfall) jämfört med den som ges till konkurrenter och/eller tillämpar en mottagningsavgift gentemot sina egna slutkunder i insamlingsledet som understiger mottagningsavgiften gentemot konkurrenter. Utredningen har särskilt fokuserat på fraktionerna brännbart och övrigt icke-farligt verksamhetsavfall. Farligt avfall har inte utretts närmare eftersom detta avfallsslag inte har lyfts fram som ett utpräglat problem av klaganden eller andra marknadskontakter som Konkurrensverket haft under utredningen.

text: 35. Konkurrensverket har härvid granskat de mottagningsavgifter som Bemab tillämpat för olika avfallsfraktioner under 2019–2023 genom att granska upphandlingar som Bemab har deltagit i samt fakturor och avtal för såväl kommunägda som icke-kommunägda slutkunder i och utanför Borås kommun. Konkurrensverket har även granskat Bemabs avtal med kunder i behandlingsledet som är konkurrenter i insamlingsledet, samt Bemabs interna prissättning (gällande brännbart avfall). Utredningen omfattar även om Bemab har agerat i strid med lokaliseringsprincipen i

text: kommunallagen

text: genom att bedriva verksamhet utanför Borås kommun.

text: 36. Konkurrensverket har under utredningen inhämtat uppgifter om marknadsförhållanden från flertalet aktörer. Bemab har ålagts att inkomma med bland annat uppgifter om bolagets verksamhet, omsättning och prissättning. Konkurrensverket har även haft kontakter med andra företag inom avfallsbranschen och med branschorganisationen Avfall Sverige . Konkurrensverket har därutöver inhämtat handlingar som avser upphandling av ÅVC fraktioner 2022 för Bollebygds kommun .

text: 37. För att åtgärda de konkurrensproblem som Konkurrensverket identifierat under utredningen har Bemab informerat verket om att företaget har genomfört ett antal åtgärder som syftar till att säkerställa konkurrensneutralitet vid försäljningen av bolagets produkter och tjänster. Åtgärderna kan sammanfattas enligt följande:

text: - En särskild rutin för att säkerställa att prissättningen av mottagningsavgifter för brännbart avfall inte missgynnar konkurrenter.

text: - En övergripande rutin för prissättningen för företagets övriga kommersiella produkter och tjänster. Denna innebär att likvärdiga affärer ska ha likvärdiga priser utifrån volymer och andra förutsättningar för att säkra konkurrensneutralitet.

text: - En kontrollfunktion för att säkerställa att rutinerna efterlevs.

text: - En uppförandekod och information på hemsidan som speglar syftet med ovanstående rutiner.

text: 38. Utöver detta har Bemab till Konkurrensverket förklarat att bolaget inte har för avsikt att expandera sin insamlingsverksamhet utanför Borås kommun.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Rättsliga utgångspunkter

text: 39. Enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: får staten, en kommun eller en region förbjudas att i en säljverksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur tillämpa ett visst förfarande, om det snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden. Förbud får också meddelas om förfarandet hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas när det gäller förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt. För en kommun eller en region kan även en hel säljverksamhet förbjudas, om den inte är förenlig med annan lagstiftning.

text: 40. En offentlig säljverksamhet bör prövas med utgångspunkt i beteendets långsiktiga verkningar på förutsättningarna för en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden. Frågan är om beteendet i det enskilda fallet skadar drivkrafterna till konkurrens och själva mekanismerna på marknadsplatsen. De konkurrensbegränsande effekterna bör vidare vara av någon betydelse för att ett förbud ska kunna komma i fråga. Något märkbarhetskrav likt det i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen

text: bör dock enligt förarbetena inte ställas.

text: 41. Ett förbud är framåtriktat vilket innebär att ett beteende blir förbjudet först sedan en domstol i det enskilda fallet har förbjudit den offentliga aktören att fortsätta med detta beteende. Någon sanktion för vad som redan har inträffat kan däremot inte komma i fråga.

text: Närmare om försvarlighetsbedömningen vid kommunal säljverksamhet utanför den egna kommunen

text: 42. Som angetts får ett förbud enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: inte meddelas för förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt. Det ligger dock på den offentliga aktören att visa att det föreligger omständigheter som medför att det konkurrensbegränsande förfarandet är försvarbart.

text: 43. Vid försvarlighetsbedömningen ska det särskilt beaktas om förfarandet strider mot lag, annan författning eller annat bindande direktiv. Om så är fallet är utgångspunkten att förfarandet saknar försvarbarhet ur allmän synpunkt. För kommuner och regioners del rör det sig i första hand om en prövning enligt reglerna om den kommunala kompetensen som anges i

text: 2 kap.

text: kommunallagen

text: och vissa särskilda lagar.

text: 44. I

text: 2 kap. 1 § kommunallagen

text: återfinns den allmänna kompetensregeln enligt vilken kommuner får ha hand om angelägenheter av allmänt intresse som har anknytning till kommunens område eller dess medlemmar. Vilka angelägenheter som avses kan ändras över tid och utifrån ändrade samhällsförhållanden. Bestämmelsen ger uttryck för den så kallade lokaliseringsprincipen som innebär att kommuners verksamhet ska ha anknytning till sitt område och sina medlemmar och är en följd av kommunernas territoriella indelning. Centralt är enligt denna princip att intresset av verksamheten är knutet till kommunen. Kompetensenlighet för verksamheter som bedrivs utanför kommunen har i praxis endast tillerkänts vissa utpekade verksamheter som exempelvis flygplatser och anläggningar för eldistribution, när anläggningarna behövts och varit till nytta för den egna kommunen. Det avgörande för om en angelägenhet är av allmänt intresse är om det kan anses vara ett allmänt, samhälleligt och är till det egna området knutet intresse att kommunen eller regionen vidtar en åtgärd. Denna fråga får bedömas med utgångspunkt i om det är lämpligt, ändamålsenligt och skäligt att kommunen eller regionen befattar sig med angelägenheten. Åtgärden måste även vara proportionerlig.

text: 45. Undantag från lokaliseringsprincipen kan anses tillåtet enligt principen om överskottskompetens i situationer där ett tillfälligt överskott av en kompetensenlig verksamhet uppstått. Detta kan föranleda att varor och tjänster kan erbjudas på den allmänna marknaden av en kommun om det sker under en övergångsperiod och vid tillfällig överkapacitet i mindre omfattning för att undvika onödig kapitalförstöring. En kommunal verksamhet får alltså inte vara stadigvarande överdimensionerad. Eftersom principen om överskottskompetens utgör ett undantag från lokaliseringsprincipen bör den tillämpas med restriktivitet.

text: Offentligt ägt bolag

text: 46. Det som sägs i

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: gäller enligt

text: 3 kap. 28 § konkurrenslagen

text: även ett förfarande eller en verksamhet i en annan juridisk person om staten, en kommun eller en region direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande över den juridiska personen genom ägarskap, finansiell medverkan, gällande regler eller på annat sätt.

text: 47. Bemab ägs till 100 procent av Borås Stadshus AB – ett moderbolag helägt av Borås stad. Under Konkurrensverkets utredning har det inte framkommit annat än att Borås stad, det vill säga en kommun, genom sitt ägarskap har ett dominerande inflytande över bolaget. Konkurrensverket finner därför att Bemab, i egenskap av ett offentligt ägt bolag, är en sådan aktör som avses i

text: 3 kap.

text: och

text: 28 §§

text: konkurrenslagen

text: Säljverksamhet

text: 48. För att en verksamhet ska omfattas av bestämmelsen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet krävs att den omfattas av företagsbegreppet i

text: 1 kap. 5 § konkurrenslagen

text: . Enligt bestämmelsen avses med företag en fysisk eller juridisk person som driver verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur. Det spelar ingen roll om verksamheten är inriktad på ekonomisk vinst eller inte.

text: 49. Bemab bedriver säljverksamhet avseende insamling, transport och behandling av verksamhetsavfall. Denna verksamhet får därför anses vara av ekonomisk och kommersiell natur. Bestämmelserna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet är därför tillämpliga.

text: Relevant marknad

text: 50. Vid bedömningen enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: är det, som angetts ovan, effekterna på konkurrensen på den relevanta marknaden som ska bedömas.

text: 51. Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter eller tjänster som köparen anser är utbytbara, det vill säga sådana produkter eller tjänster som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen.

text: 52. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framförallt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: 53. Konkurrensverket har inte gjort någon slutlig bedömning avseende den relevanta marknaden men gör följande observationer.

text: Produktmarknaden

text: 54. Hantering av avfall kan delas upp i insamling av avfall (inklusive transport av avfall och hyra av containrar) och behandling av avfall. Det krävs olika tillstånd för insamling och behandling av avfall. Att endast ha verksamhet för insamling av avfall innebär både mindre kostnader och investeringar samt färre risker än att starta och bedriva en behandlingsanläggning där samtliga avfallsfraktioner behandlas. För att täcka kostnaderna för en sådan behandlingsanläggning krävs således att verksamheten får in större avfallsmängder jämfört med vad som krävs för en verksamhet i insamlingsledet. Det är därför vanligt förekommande att aktörer verksamma med att samla in avfall inte har en egen behandlingsanläggning, åtminstone inte en anläggning med full behandlingsmöjlighet.

text: 55. Kommunalt avfall och verksamhetsavfall förefaller inte utgöra två separata marknader gällande behandlingen av avfall, då det bland annat ur ett förbrännings- och deponiperspektiv inte spelar någon roll vilket ursprung avfallet har. Dock pekar utredningen på att insamling av kommunalt avfall och verksamhetsavfall kan utgöra separata marknader. Dessa avfallsslag lyder under olika regleringar där kommunalt avfall omfattas av det kommunala avfallsmonopolet. I Borås kommun konkurrensutsätts inte

text: marknaden för kommunalt avfall eftersom det hanteras i egen regi genom ett kommunalt bolag (Bemab).

text: 56. Utöver ovannämnda marknader utgör preliminärt insamling av farligt avfall en separat marknad. Insamling av farligt avfall lyder under en strängare reglering och hämtas med andra typer av fordon än icke-farligt avfall. Detsamma gäller marknaden för behandling av farligt avfall där särskilda tillstånd krävs. Icke-farligt avfall och farligt avfall är även förknippade med olika kostnader och tekniker för behandling.

text: 57. Följaktligen har fem områden identifierats som potentiella separata produktmarknader i ärendet: insamling av kommunalt avfall, insamling av icke-farligt verksamhetsavfall, insamling av farligt verksamhetsavfall, behandling av farligt avfall samt behandling av icke-farligt avfall. EU-kommissionen har även gjort liknande bedömningar angående marknaden för avfall.

text: 58. Verksamhetsavfall utgörs av flera olika fraktioner med olika behandlingsmetoder. Indelningar av dessa skulle eventuellt kunna utgöra separata relevanta produktmarknader.

text: Geografisk marknad

text: 59. Europeiska kommissionen har i ett antal förvärvsärenden funnit att det geografiska området för en avfallsanläggning för icke-farligt avfall skulle kunna omfatta cirka 200 km runt varje sådan anläggning. Applicerat till förevarande ärende skulle en radie om 200 km för respektive avfallsanläggning, såväl material- som energiåtervinningsanläggningar och deponi, innebära att det geografiska området med utgångspunkt i Borås skulle omfatta anläggningar i Göteborg väster om Borås, i Jönköping öster om Borås, i Halmstad söder om Borås och i Uddevalla norr om Borås. Eventuellt skulle även Linköping kunna omfattas (218 km från Borås).

text: 60. Av miljömässiga skäl förekommer det att kunderna på marknaden för insamling av avfall efterfrågar att avfallet inte transporteras längre än nödvändigt. Detta, samt de kostnader som tillkommer vid längre transportsträckor, skulle kunna tala för att det geografiska området kan vara mer begränsat än vad som framgår av tidigare praxis.

text: Särskilt om enskilda upphandlingar

text: 61. Det finns även stöd för att ramarna för den relevanta marknaden skulle kunna utgöras av en specifik upphandling när en kommun väljer att upphandla hanteringen av avfall.

text: Konkurrensbegränsningen

text: 62. Typfall på förfaranden som enligt förarbetena kan snedvrida eller hämma en effektiv konkurrens är underprissättning, diskriminering, vägran att ge tillträde till viss infrastruktur eller selektiva förfaranden. Samma sak gäller förfaranden som i övrigt innebär en diskriminering i förhållande till den offentlige aktörens egen säljverksamhet.

text: 63. Ett annat exempel på ett sådant förfarande är enligt Konkurrensverkets mening när en offentlig aktör kan ta ut ett pris för produkten eller tjänsten i tidigare marknadsled som, jämfört med det pris som tas ut i senare marknadsled, innebär att inte ens en lika effektiv konkurrent varaktigt kan bedriva lönsam handel på marknaden i senare led, något som inom den allmänna konkurrensrätten ofta benämns marginalpress (eller marginalklämning).

text: Bedömning av det granskade förfarandet

text: 64. Analysen av materialet i utredningen indikerar att konkurrensproblem riskerar att uppstå kring de fraktioner där Bemab är verksamt i hela avfallskedjan, det vill säga där Bemab både samlar in och behandlar avfallet. Det rör sig då om fraktioner som kan klassas som icke-farligt avfall. Brännbart avfall är den fraktion av störst värde för aktörerna i insamlingsledet, vilket bland annat stöds av de uppgifter om vilka mängder avfall som kommer in till Bemabs anläggning Sobacken varje år samt av de fakturaunderlag som Konkurrensverket begärt in. Brännbart avfall är även en fraktion som är homogen, vilket innebär att tjänsten som Bemab tillhandahåller för behandling av fraktionen är likvärdig oavsett vilken aktör som lämnar in avfallsfraktionen.

text: 65. Av utredningen kan Konkurrensverket konstatera att det förekommit situationer där konkurrenter getts högre mottagningsavgifter än slutkunden.

text: Ett sådant exempel är upphandlingen i Bollebygds kommun där Bemab deltog i anbudsgivningen i konkurrens med andra externa aktörer.

text: 66. Konkurrensverket kan härvid notera att Bemabs anbud var 14,1–18,7 procent lägre än konkurrenternas anbud i den aktuella upphandlingen.

text: 67. Inför upphandlingen kontaktades Bemab av konkurrenter som avsåg att delta i upphandlingen för att få ett mottagningspris för fraktionerna som omfattades av upphandlingen. Bemab hade således viss vetskap om vilka konkurrenter som skulle delta i upphandlingen och vilken mottagningsavgift som konkurrenterna eventuellt skulle behöva beakta för beräkningen av deras anbud för de fall de avsåg att använda Sobacken som mottagningsanläggning. Av utredningen framgår att Bemab i sitt anbud i upphandlingen för ett antal fraktioner angav ett lägre behandlingspris (motsvarande mottagningsavgifterna) jämfört med vad Bemab inför upphandlingen erbjöd till konkurrenter som också deltog i upphandlingen. Av utredningen framgår även att Bemabs avfallsanläggning Sobacken var konkurrenters tilltänkta anläggning för inlämning för vissa avfallsfraktioner för det fall de vann upphandlingen. Det framstår således som troligt att Bemabs erbjudna mottagningsavgifter inverkade på anbuden som konkurrenterna sedan lämnade i upphandlingen och riskerar på detta sätt att ha påverkat konkurrensen i upphandlingen.

text: 68. Utredningen visar därmed enligt Konkurrensverkets bedömning att Bemab i Bollebygdupphandlingen förfarit på ett sätt som kan ha snedvridit eller hämmat, eller i vart fall varit ägnat att snedvrida eller hämma, förutsättningarna för en effektiv konkurrens inom ramen för den aktuella upphandlingen.

text: 69. Utöver detta finns det indikationer på att Bemabs verksamhet i Bollebygd strider mot den kommunalrättsliga lokaliseringsprincipen. Enligt vad som framkommit i utredningen verkar det inte heller finnas något stöd för att verksamheten omfattas av undantaget för överskottskompetens. Det framstår bland annat som tveksamt om uppdraget att under potentiellt fyra år ansvara för en hel kommuns hantering av grovavfall kan anses vara av begränsad och tillfällig natur. Enligt Konkurrensverkets uppfattning kan en kommun som huvudregel inte bedriva verksamhet inom avfallsinsamling utanför den egna kommunen utan att det står i strid med lokaliseringsprincipen. För att ta ställning till den fortsatta handläggningen av ärendet har det dock inte funnits anledning att slutligt bedöma huruvida Bemabs verksamhet utanför hemkommunen ligger inom ramen för den kommunala kompetensen.

text: 70. Av utredningsmaterialet kan även följande konstateras.

text: 71. Utredningen visar att Bemab under 2019–2021 gett sin egen verksamhet lägre mottagningsavgifter för brännbart avfall jämfört med konkurrenterna som ingått avtal med Bemab om inlämning av avfall. Mot bakgrund av att brännbart avfall är en stor och viktig fraktion kan det inte uteslutas att förekomsten av denna typ av prissättning riskerar att påtagligt försämra konkurrensen på avfallsmarknaden.

text: 72. Det har under utredningen framkommit att Bemab haft för avsikt att justera internpriset för brännbart avfall, det vill säga priset till den egna nedströmsverksamheten, så att konkurrenter inte missgynnas, men att detta inte följts. Bolaget har under ett par år innan 2022 gett sin egen verksamhet lägre mottagningsavgifter för brännbart avfall jämfört med konkurrenterna som ingått avtal med Bemab om inlämning av avfall. Detta ska enligt Bemab ha berott på den mänskliga faktorn.

text: 73. För de icke-brännbara fraktionerna finns det i utredningen exempel där konkurrenter fått betala en högre mottagningsavgift för vissa avfallsfraktioner jämfört med Bemabs slutkunder i insamlingsledet.

text: 74. Sammanfattningsvis anser Konkurrensverket att ovan beskrivna prissättning riskerar att hämma eller snedvrida en effektiv konkurrens på avfallsmarknaden såväl inom som utanför Borås kommun.

text: Bemabs åtgärder och fortsatt handläggning

text: 75. Som angetts i p. 37 ovan har Bemab under Konkurrensverkets utredning vidtagit ett antal åtgärder som syftar till att säkerställa konkurrensneutralitet vid försäljningen av bolagets produkter och tjänster. De rutiner som Bemab uppger sig ha infört gällande prissättningen av bolagets alla kommersiella avfallstjänster och produkter kan enligt Konkurrensverkets mening vara ett sätt att säkerställa konkurrensneutralitet och att framtida missgynnande prissättning förebyggs. Utfallet för konkurrenssituationen beror dock i slutändan på hur och i vilken utsträckning Bemab tillämpar rutinerna.

text: 76. Bemab har dessutom förklarat att företaget inte har någon avsikt att expandera sin verksamhet utanför Borås kommun. Konkurrensverket ser dock en generell risk för konkurrenssnedvridande eller konkurrenshämmande effekter när en kommunal aktör deltar i andra kommuners upphandlingar och understryker betydelsen av att iaktta lokaliseringsprincipen i

text: kommunallagen

text: och de begränsningar denna medför för kommuners aktiviteter utanför hemkommunen.

text: 77. Som angetts ovan är bestämmelserna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i

text: konkurrenslagen

text: framåtriktade. De innebär, till skillnad från förbudet mot konkurrensbegränsande avtal i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen

text: , inte ett ständigt gällande förbud för offentliga aktörer att ingå avtal som

text: snedvrider eller hämmar konkurrensen. Konkurrensverket kan visserligen under vissa omständigheter agera med stöd av bestämmelserna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i syfte att förbjuda ett visst förfarande som redan har upphört eller pågår, men det är inte alltid möjligt eller ändamålsenligt inom ramen för befintligt regelverk att ingripa mot ett redan ingånget avtal. Som reglerna är utformade är det inte heller möjligt att besluta om avskräckande sanktioner för ett beteende som redan har inträffat. När det gäller ett planerat eller förväntat agerande som ännu inte har vidtagits och som riskerar att skada konkurrensen om det genomförs, måste det krävas en tillräcklig grad av sannolikhet för att förfarandet vidtas för att meddela ett förbud mot förfarandet.

text: 78. Mot bakgrund av detta och de rutiner som Bemab uppgett sig ha infört för att komma tillrätta med det granskade konkurrensproblemet finner Konkurrensverket i nuläget inte skäl att fortsätta att utreda Bemab rörande en eventuell talan om förbud enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit Caroline Schiess.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Anvisning om annan möjlighet till prövning

text: Konkurrensverkets beslut kan enligt

text: 7 kap. 1 § konkurrenslagen

text: inte överklagas. Enligt

text: 3 kap. 32 § konkurrenslagen

text: kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (subsidiär talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Kopia till:

text: Bemab LBC

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Alvesta kommun - köp av bro

text: Alvesta kommun – köp från Svevia AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi har systematiskt granskat er inköpsverksamhet (en fördjupad upphandlingsgranskning). Granskningen har i detta fall inneburit att vi har begärt bokföringsinformation elektroniskt från er. Vi har därefter jämfört ett antal av era inköp med vilka upphandlingsförfaranden som ni har genomfört.1 Vi valde att bland annat titta närmare på att Svevia fakturerat er med ett belopp om 6 314 131 kronor

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om inköpen från Svevia AB. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att det under utredningen framkommit att de aktuella faktureringarna beror på att ni sköter administration och bokföring åt fem vägföreningar och att endast 163 471 kronor av 6 314 131 kronor hänför sig till köp som ni genomfört. Vi finner därför inte tillräckliga skäl för att ytterligare granska inköpen från Svevia AB.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Mathias Lassinantti Jansson

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Vägran utbetala pensionsöverskott

text: Er skrivelse angående SPP:s vägran att utbetala premieöverskott

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 16 mars 2000 anfört klagomål över att SPP nekat att utbetala det överskott man samlat på sig genom att ha debiterat för höga pensionskostnader.

text: Konkurrensverket genomförde under hösten 1999 en utredning som syftade till att klarlägga effekterna på konkurrenssituationen av den valda utbetalningsmetoden. Utredningen behandlar dock inte fördelningen mellan olika försäkringstagare och försäkrade, dvs. mellan olika arbetsgivare och arbetstagare. Fördelningen av överskottet är i första hand en försäkringsrättslig fråga. Det är Finansinspektionen som prövar om utbetalningsmetoden överensstämmer med

text: försäkringsrörelselagen (1982:713)

text: Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket inte skäl att med utgångspunkt i den lagstiftning verket har att tillämpa eller eljest närmare granska de förhållanden som redovisas i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Har Ni några frågor med anledning av detta beslut går det bra att kontakta Jacob Henriksson, tel. 08-700 15 59.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Bergen Energi AB

title: Svenska kraftnäts prissättning på regleringsmarknaden

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har anfört att den situation som uppstod i den svenska reglerkraftsmarknaden under perioden den 16-31 januari 2006 och som medförde en betydlig ändring av uppregleringspriset kan tyda på att någon aktör har missbrukat sin marknadsmakt och/eller marknadsinformation.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakkunniga Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Matilda Gjirja.

text: Ann-Sofie Eriksson Matilda Gjirja

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Marks kommun – förfrågan angående konsulttjänster

text: Marks kommun – inköp av konsulttjänster (rektorer/förskolechefer)

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om Marks kommun har agerat korrekt enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet

text: Vi har genom vår omvärldsbevakning uppmärksammat att ni vid ett flertal tillfällen under åren 2011-2014 ingått avtal rörande konsulttjänster för att hyra in rektorer/förskolechefer utan att ha upphandlat detta. Det sammanlagda kontraktsvärdet för dessa tjänster under den aktuella perioden har uppgått till drygt 2 400 000 kronor.

text: I vår utredning har ni påpekat att det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor eller förskolechef enligt

text: 2 kap. 9 § skollagen (2010:800)

text: . Med anledning av

text: skollagens

text: krav på rektor respektive förskolechef har det under den angivna perioden uppkommit situationer då det har varit nödvändigt att för kortare tid anlita inhyrda rektorer eller förskolechefer. De vakanser som uppstått har uppkommit plötsligt och utan förvarning.

text: Ni anser bland annat att ni har haft synnerlig brådska för att genomföra dessa direktupphandlingar utan föregående annonsering enligt

text: 4 kap. 5 § 1 stycket 3 punkten lagen (2007:1091)

text: om offentlig upphandling (LOU).

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedömer att det inte är motiverat att fortsätta utreda ärendet. Bedömningen grundar sig bland annat på hur omfattande en utredning om synnerlig brådska, vid varje enskilt avtalstillfälle, skulle bli i förhållande till hur allvarligt problemet är. Den utredning som har gjorts visar också på era insikter i problemet och behovet av att i framtiden upphandla dessa tjänster.

text: Vi utesluter inte att en överträdelse har skett men beslutar att inte fortsätta utreda ärendet.

text: Ärendet avskrivs.

text: Beslutet har fattats av biträdande enhetschef Ann Fryksdahl. Föredragande har varit Christian Blume.

text: Konkurrensverkets bedömningsgrunder

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.


title: Alvesta kommun - köp av telefoni

text: Alvesta kommun – köp av telefoni

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket genomför för närvarande en fördjupad upphandlingsgranskning av er (dnr 82/2015). Ni har därför tidigare skickat över bokföringsmaterial elektroniskt samt lämnat uppgift om avtalstidpunkt, kontraktsföremål samt eventuellt upphandlingsförfarande avseende vissa angivna leverantörer.

text: Vid granskningen framkom det skäl att närmare granska era inköp av telefoni från TeliaSonera Sverige AB (TeliaSonera). Frågan vi ville utreda var om ni brutit mot lag (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) genom att inte annonsera dessa inköp.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning avseende inköpen av telefoni från TeliaSonera. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att det inte kan uteslutas att en del av inköpen har skett i enlighet med LOU. Till detta kommer att övriga inköp understiger direktupphandlingsgränsen. Det saknas därför skäl som motiverar ytterligare utredning av era inköp från TeliaSonera.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Therese Eriksson.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


title: Alvesta kommun - köp av IT-tjänster

text: Alvesta kommun – köp av IT-tjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi har systematiskt granskat er inköpsverksamhet (en fördjupad upphandlingsgranskning). Granskningen har i detta fall inneburit att vi har begärt bokföringsinformation elektroniskt från er. Vi har därefter jämfört ett antal av era inköp med vilka upphandlingsförfaranden som ni har genomfört. Vi valde att bland annat titta närmare på om era inköp från ReachIT AB.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp från Reach IT AB Därför skriver vi av ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att det skulle krävas ytterligare utredningsinsatser för att avgöra om ert agerande vid inköpen från Reach IT AB är en överträdelse av upphandlingslagstiftningen. Mot bakgrund av vad som kommit fram i utredningen anser vi att de eventuella bristerna i ert agerande inte motiverar dessa utredningsinsatser.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Mathias Lassinantti Jansson.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


title: Informationsteknik i Norrbotten AB – anordnande av 20-årsjubileum

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om Informationsteknik i Norrbotten AB:s anordnande av jubileumsfest. Därför skriver vi av ärendet.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit sakkunnige Björn Larsson.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


title: Oskäliga priser - apoteksvaror

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 21 mars 2001 påtalat att Apoteket höjt priset avseende en förpackning medicin med över 90 procent från år 1997. Ni önskar att Konkurrensverket, som det får förstås, skall granska prissättningen på läkemedel.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: När det gäller Apotekets prissättning gäller i princip att för den del av sortimentet som är receptbelagt är det Riksförsäkringsverket som fastställer priserna på de enskilda produkterna. För övriga sortimentet gäller i stort sett fri prissättning.

text: Härutöver önskar Konkurrensverket informera om att verket i en rapport Konkurrens vid försäljning av läkemedel (

text: ), som gjorts på uppdrag av regeringen, föreslagit ett stort antal åtgärder för att öka konkurrensen på läkemedelsmarknaden.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


title: Alvesta kommun - köp av skrivare

text: Alvesta kommun – avtal avseende kopiatorer och toner

text: Konkurrensverkets beslut

text: Alvesta kommun har brutit mot

text: 15 kap. 4 §

text: LOU genom att under 2014 ingå 38 avtal om leasing av kopiatorer samt ett antal muntliga avtal avseende toner med Sharp Center utan föregående annonsering, trots att förutsättningarna för sådant agerande inte var uppfyllda.

text: Ärendet

text: Vi har systematiskt granskat er inköpsverksamhet (en fördjupad upphandlingsgranskning). Granskningen har i detta fall inneburit att vi har begärt bokföringsinformation elektroniskt från er. Vi har därefter jämfört ett antal av era inköp med vilka upphandlingsförfaranden som ni har genomfört. Vi valde att bland annat titta närmare på om era avtal om era köp från Sharp Center (Sharp) följer LOU.

text: Ni har under 2014 löpande ingått skriftliga avtal omfattande leasing av kopiatorer med Sharp. Enligt era uppgifter har ni under 2013 betalat 845 000 kronor exklusive mervärdesskatt för kopiatorer och 890 000 kronor exklusive mervärdesskatt för 2014.

text: Ni ingick muntliga avtal avseende toner i takt med att detta behövdes. Enligt er beräkning har ni köpt toner för 630 000 kronor exklusive mervärdesskatt under 2014. Motsvarande belopp för 2013 var 510 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Era förvaltningar köper/leasar sina kopiatorer och köper tillbehör. De enskilda inköpen uppgick inte till så stora summor att direktupphandlingsgränsen överskreds. Det har tyvärr dels på grund av personalomsättning, dels på grund av minskade personella resurser på upphandlingsenheten inte funnits tillräckliga

text: resurser för att kontrollera kommunens samlade inköp av kopiatorer och tillbehör. Detta har medfört att de totala kostnaderna i för skrivare respektive toner har överstigit gällande gräns för direktupphandling.

text: Ni har fått tillfälle att yttra er över vårt utkast till beslut. Ni delar vår bedömning och har nu genomfört en annonserad upphandling där ni har tilldelat Sharp kontraktet.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedriver tillsyn över upphandlingslagstiftningen i syfte att öka regelefterlevnaden och att bidra till en effektiv offentlig upphandling. Tillsynen bedrivs bland annat genom tillsynsbeslut eller ansökan om upphandlingsskadeavgift enligt

text: 17 kap. 1 §

text: LOU.

text: En ansökan om upphandlingsskadeavgift ska göras inom ett år från att de aktuella avtalen ingicks. Eftersom denna tid har passerats har vi istället valt att fatta ett tillsynsbeslut.

text: Rättsläget

text: Syftet med upphandlingsreglerna är bland annat att upphandlande myndigheter ska använda offentliga medel för köp av varor och tjänster på bästa sätt, genom att uppsöka och dra nytta av konkurrensen på aktuell marknad. Samtidigt syftar regelverket till att ge leverantörerna möjlighet att tävla på lika villkor i varje upphandling.

text: Alla offentliga upphandlingar ska genomföras på ett öppet och transparent sätt. Leverantörerna ska behandlas lika och principerna om ömsesidigt erkännande och proportionalitet ska följas. Det framgår av

text: 1 kap. 9 §

text: LOU.

text: En upphandlande myndighet som planerar att tilldela ett kontrakt ska som huvudregel annonsera upphandlingen om värdet överstiger en viss procent av det tröskelvärde som är aktuellt (direktupphandlingsgränsen).

text: Direktupphandlingsgränsen har varierat under de år som ni har gjort de aktuella inköpen. Under 2013 var den cirka 284 000 kronor. År 2014 var gränsen satt till 270 000 kronor. Därefter höjdes genom en lagändring den 1 juli samma år gränsen till ca 505 000 kronor. Vid beräkningen av kontraktsvärdet ska den upphandlande myndigheten titta på vad som totalt ska betalas enligt avtalet samt ta hänsyn även eventuella övriga inköp av samma slag under räkenskapsåret.

text: De undantag som finns från huvudregeln om annonsering anges i 4 kap. 5-9 §§ och 15 kap. 3 § LOU. Till exempel får enligt

text: 4 kap. 5 § första stycket 3

text: LOU en

text: upphandlande myndighet genomföra en direktupphandling om det finns synnerlig brådska som myndigheten inte har kunnat förutse. Det ska då också vara nödvändigt att ingå det aktuella kontraktet.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Era avtal med Sharp om hyra av kopiatorer och köp av toner utgör otillåtna direktupphandlingar.

text: Vi har tagit del av och sammanställt samtliga avtal avseende leasing av kopiatorer som ni har ingått med Sharp under 2014. Vid denna genomgång har vi funnit totalt 38 avtal (se bilaga). Av försiktighetsskäl har vi inte räknat med avtal där det finns oklarheter kring om de har ingåtts under 2014. Vi har beräknat avtalens värde, det vill säga vad ni totalt ska betala med anledning av avtalen, till drygt en miljon kr. Det är denna beräkning som ska ligga till grund för om ni har överskridit gränsen för direktupphandling. De olika avtalen avseende kopiatorer är att se som av samma slag. Även era samlade inköp av toner överstiger gränsen för direktupphandling.

text: Vår utredning ger inte stöd för att något undantag från skyldigheten att annonsera tilldelningen av kontrakt skulle vara uppfyllt. Det finns inte något som tyder på att det har funnits synnerlig brådska när ni ingick avtalen. Vi har här särskilt beaktat att ni på samma sätt löpande har ingått avtal till ett sammanlagt belopp som överskred direktupphandlingsgränsen även under 2013. Ni borde därför ha kunnat förutse ert behov av dessa tjänster under 2014. Att ni har haft en hög personalomsättning och minskade resurser på er upphandlingsenhet är inte omständigheter som påverkar vår bedömning.

text: Det finns även andra undantagsbestämmelser från kravet på att annonsera än synnerlig brådska. Dessa framgår av 15 kap. 3 § och 4 kap. 5-9 §§ LOU. Det finns ingenting i ärendet som tyder på att övriga undantag aktualiseras.

text: Vi har baserat våra bedömningar på att era avtal om leasing av kopiatorer och toner, har överstigit direktupphandlingsgränsen men understigit tröskelvärdet. Det gäller även om de bedöms var för sig och inte räknas samman som av samma slag, Ni borde därför ha annonserat era inköp enligt

text: 15 kap.

text: LOU.

text: Ni har ingått muntliga avtal med er leverantör av toner och gör regelbundet muntliga beställningar. Vi anser att det är lämpligast att ingå skriftliga avtal för att en upphandlande myndighet ska kunna ha en god kontroll över sina inköp. Risken för att en upphandlande myndighet av misstag överskrider direktupphandlingsgränsen minskar då. Myndigheten kan också i större utsträckning försäkra sig om att den följer de avtal som den har ingått.

text: Slutsats

text: Ni har genomfört otillåtna direktupphandlingar genom leasing av kopiatorer och köp av toner från Sharp. Värdet av era samlade inköp överstiger, även om kopiatorer och toners bedöms var för sig, gränsen för direktupphandling. Förutsättningar att ingå avtal utan föregående annonsering fanns inte vid tidpunkten. _____________________________ Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Dick Moberg.

text: HUR MAN ÖVERKLAGAR, bilaga 1


title: Järfälla kommun – uppföljning med anledning av ogiltigförklaring av avtal avseende köp av interaktiva projektorer

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av interaktiva projektorer. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Therese Eriksson.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: 3.0.1 Bedriva tillsyn enligt LOH

motpart: Livsmedelsföretagen

title: Utreda otillbörliga handelsmetoder – betaltider, frågan om när betalperioden börjar löpa vid fakturering

text: Saken

text: Eventuell överträdelse av

text: 5 § första stycket 1 lagen (2021:579)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter (LOH).

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare. Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: Bakgrund Konkurrensverket mottog i januari 2022 ett tips avseende Ica Sverige AB:s (härefter ”Ica Sverige”) rutiner för beräkning av betalningsdagar för fakturor som leverantörer automatiskt skickar in via Ica Sveriges så kallade EDI-system. Enligt tipset behandlas en faktura som inkommer till EDI-systemet efter en viss tidpunkt på eftermiddagen som om den kom in dagen efter.

text: Konkurrensverkets utredning Konkurrensverket inledde en utredning av Ica Sverige i januari 2022 som har syftat till att utreda om företaget överträtt förbudet mot sena betalningar i 5 § första stycket 1 LOH. Av 5 § första stycket 1 LOH framgår att det är förbjudet att betala senare än 30 dagar efter den tidpunkt som anges i 6 eller 7 § LOH.

text: Utredningen har avsett frågan om Ica Sveriges rutiner vid fakturering enligt EDIsystemet, enligt vilka dagen för registrering ligger till grund för när utbetalningen till leverantören kommer ske, medför att betaltiden riskerar att bli längre än 30 dagar i vissa fall. Konkurrensverkets utredning har varit avgränsad till Ica Sveriges betalningsrutiner för fakturor som inkommer efter klockan 15.00 en bankdag och hanteras genom EDI-systemet. Konkurrensverket har inte utrett i vilken omfattning denna betalningsrutin har medfört att Ica Sverige i enskilda fall har betalat fakturor senare än 30 dagar.

text: Konkurrensverket har förelagt Ica Sverige att inkomma med uppgifter avseende Ica Sveriges rutiner för hanteringen av fakturor som inkommer via EDI-systemet. Konkurrensverket har också haft möten med Ica Sverige och träffat den del av verksamheten som hanterar de aktuella fakturaflödena.

text: Ica Sverige har framfört sammanfattningsvis följande. Ramverket för fakturering via EDI sattes upp 2012. Ramverket innebär bland annat att fakturor som kommer in via EDI efter klockan 15.00 på bankdagar ankomstregistreras nästkommande bankdag. Bryttiden påverkar dagen för ankomstregistrering och därmed den beräknade förfallodagen. Detta innebär att i de fall en korrekt faktura inkommit till Ica Sverige via EDI efter klockan 15.00 betalas den senare än 30 dagar efter det att fakturan inkommit till Ica Sverige. Ica Sverige har tolkat det som att EDIsystemet är ”stängt” från kl. 15.00 till nästkommande bankdag.

text: Under utredningen har Ica Sverige också informerat Konkurrensverket om att per den 22 september 2022 har Ica Sverige tagit bort den så kallade 15.00-regeln. Fakturor som kommer in via EDI-systemet, oavsett tid på dygnet och veckodag, ankomstregistreras samma dygn. Betalningsdagar beräknas därefter från dag för ankomstregistrering.

text: Skälen för beslutet

text: Av utredningen framgår att Ica Sverige har ändrat sina rutiner vad gäller ankomstregistrering av fakturor i EDI-systemet och tagit bort den så kallade 15.00-regeln. Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket att det inte finns skäl att fortsätta utredningen.

text: Beslutet att inte utreda saken vidare kan inte överklagas

text: Detta beslut kan inte överklagas, se 4 § jämte

text: 8 § förordningen (2021:583)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter. __________________________

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit enhetschefen Martin Bäckström.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


title: Underprissättning restaurangbranschen

text: Er skrivelse angående otillåten konkurrens

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 31 mars 1999 ställt frågan hur verket ställer sig till de omständigheter som anförs i en insändare i tidningen Spånga Bladet. Insändaren ifrågasätter om inte ett av stadsdelsförvaltningen i Spånga-Tensta drivet cafés pris på 30 kr för en lunchmåltid möjliggörs genom skattesubventioner.

text: Konkurrensverket har vid ett flertal tillfällen pekat på den risk för konkurrenssnedvridning som uppkommer när kommuner bedriver verksamhet på fungerande konkurrensmarknader. Verket har under de senaste åren mottagit en mängd anmälningar och klagomål från privata företag där olika former av offentlig verksamhet ifrågasatts. Verket har emellertid vid prövning av sådana ärenden kunna konstatera att

text: konkurrenslagen

text: oftast inte är tillämplig i dessa fall.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning ger informationen i insändaren inte tillräckliga skäl för att inleda en konkurrensrättslig prövning.

text: För att hantera konkurrensproblem av det slag som beskrivs i insändaren har regeringen inrättat ett särskilt råd, Konkurrensrådet, med uppgift bl.a. att söka undanröja konkurrenskonflikter mellan privat och offentlig verksamhet.

text: Verket har tillställt Konkurrensrådet en kopia av Er skrivelse.

text: Konkurrensverket vidtar därefter ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göranson. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Lennart Göranson

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Braganza II AB, Lokalflyg Sverige AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Distribution, logistik och transport

title: Braganza II AB och Lokalflyg Sverige AB

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 320/2011 – Braganza II AB och Lokalflyg Sverige AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2011-05-24 (Dnr 320/2011)

text: Konkurrensverket lämnar Braganza II AB:s förvärv av ensam kontroll över Lokalflyg Sverige AB (publ) utan åtgärd.


title: Bergs kommun – avtal om grävtjänster

text: Bergs kommun - Förfrågan angående grävtjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet och kommer inte att utreda Bergs kommuns inköp av grävtjänster ytterligare.

text: Beslutet innebär inte att Konkurrensverket har tagit ställning till om Bergs kommuns agerande har varit tillåtet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har genom omvärldsbevakning fått uppgift om att Bergs kommun (kommunen) köpt grävtjänster över direktupphandlingsgränsen utan att tillämpa annonserat förfarande enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU). Med anledning av detta skickade Konkurrensverket en förfrågan till kommunen där kommunen ombads att redogöra för omständigheterna kring köpen av grävtjänster, dvs. om kommunens köp har föregåtts av ett annonserat förfarande och om så inte är fallet, vilka grunder och omständigheter som kommunen åberopar till stöd för att förfarandet var förenligt med LOU.

text: Kommunen har i sitt svar anfört att kommunen under 2013 och 2014 köpt grävtjänster utan att inneha ett korrekt upphandlat avtal för detta. Kommunen uppgav vidare att detta skett bland annat på grund av bristande rutiner. Kommunen har vidare uppgett att V/A under 2013 köpt grävtjänster för 631 253 kronor och fram till den 11 juni 2014 för 93 320 kronor samt att Renhållningen under 2013 köpt grävtjänster för 260 582 kronor.

text: Konkurrensverket har i sin utredning tagit del av en annonserad upphandling där kommunen avsåg att ingå avtal avseende grävtjänster. Upphandlingen annonserades den 15 april 2014 men avbröts efter utvärderingen av anbuden och en ny upphandling har sedermera annonserats med anbudstid till den 18 augusti 2014.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns det inte tillräckliga skäl att närmare granska Bergs kommuns inköp av grävtjänster. Detta på grund av att merparten av kommunens inköp är preskriberade (se

text: 17 kap. 7 §

text: LOU) och kommer att hinna preskriberas ytterligare innan en ansökan kan anhängiggöras och att inköpen i övrigt uppgår till ett förhållandevis lågt belopp. Konkurrensverket skriver därför av ärendet.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Annica Östlund.


title: Alvesta kommun - köp av mat/konferens

text: Alvesta kommun – köp av mat/konferens

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi har systematiskt granskat er inköpsverksamhet (en fördjupad upphandlingsgranskning). Granskningen har i detta fall inneburit att vi har begärt bokföringsinformation elektroniskt från er. Vi har därefter jämfört ett antal av era inköp med vilka upphandlingsförfaranden som ni har genomfört. Vi valde att bland annat titta närmare på om era inköp av mat och konferenser

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av mat och konferenser Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att det inte kan uteslutas att en del av inköpen har skett i enlighet med LOU. Till detta kommer att övriga inköp understiger direktupphandlingsgränsen. Det saknas därför skäl som motiverar ytterligare utredning av era inköp av mat och konferenser.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Mathias Lassinantti Jansson.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


title: Rikspolisstyrelsen – avtal avseende köp av skyddsvästar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet, men fortsätter att utreda Polismyndighetens avtal under nytt diarienummer som en obligatorisk ansökan om upphandlingsskadeavgift.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket fick tips om att Polismyndigheten den 5 maj 2014 ingått avtal gällande köp av skyddsvästar (avtalet) med företaget SAFE4U Security Of Sweden AB utan att det annonserats offentligt i enlighet med bestämmelserna i lag (

text: ) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (LUFS). Konkurrensverket påbörjade därför en utredning för att bedöma om avtalstilldelningen utgjorde en otillåten direktupphandling. Under andra halvan av 2015 ansökte en leverantör om överprövning av avtalets giltighet.

text: Förvaltningsrätten i Stockholm konstaterade i dom att avtalet ingåtts genom en otillåten direktupphandling, men att det fick bestå av tvingande hänsyn till allmänt intresse. Domen överklagades till högre instans. Den 10 juli 2015 beslutade Högsta förvaltningsdomstolen att inte meddela prövningstillstånd. Förvaltningsrättens dom vann i och med det laga kraft. Därmed blev Konkurrensverket skyldigt att ansöka om upphandlingsskadeavgift enligt

text: 17 kap. 2 § första stycket

text: LUFS.

text: Skäl för beslutet

text: Ärendet handläggs numera som en obligatorisk ansökan om upphandlingsskadeavgift enligt bestämmelserna i LUFS. Det saknas därmed skäl att fortsätta utredningen i detta ärende. Det nya ärendet har diarienummer 2015/649 hos Konkurrensverket.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Björn Larsson.


title: Alvesta kommun - köp av konsult

text: Alvesta kommun – köp av konsulttjänster (kommunchef)

text: Konkurrensverkets beslut

text: Alvesta kommun har brutit mot

text: 15 kap. 4 § lagen (2007:1091)

text: om offentlig upphandling (LOU) genom att den 11 november 2013 ingå avtal med Kosunen Eriksson Konsulting AB avseende uppdraget som kommunchef utan föregående annonsering, trots att förutsättningarna för ett sådant agerande inte var uppfyllda.

text: Ärendet

text: Vi har systematiskt granskat er inköpsverksamhet (en fördjupad upphandlingsgranskning). Granskningen har i detta fall inneburit att vi har begärt bokföringsinformation elektroniskt från er. Vi har därefter jämfört ett antal av era inköp med vilka upphandlingsförfaranden som ni har genomfört. Vi valde att bland annat titta närmare på om era inköp av konsulttjänster från Kosunen Eriksson Konsulting AB (Kosunen AB) följer LOU.

text: Under 2012 rekryterade ni en ny kommunchef som tillträdde sin tjänst den 1 januari 2013. Den 13 juni 2013 sa denna kommunchef upp sig från tjänsten. Ni lade därför ut en rekryteringsannons den 18 juni 2013. Inga kvalificerade personer visade dock intresse för tjänsten och er rekryteringsfirma menade att det skulle bli mycket svårt att hitta en ny kandidat.

text: Ni kom i kontakt med Kristiina Kosunen Eriksson. Det var viktigt för er att agera snabbt så att hon inte skulle anlitas av andra uppdragsgivare. Den 24 juli 2013 ingick ni därför dels ett konsultavtal med Kosunen AB om att utföra kommunchefens ordinarie uppgifter med en omfattning om 20 timmar/vecka (Konsultavtal 1), dels ett anställningsavtal om 30 % med Kristiina Kosunen

text: Eriksson. Båda avtalen löpte från och med den 26 augusti 2013 till och med den 20 december 2013.

text: Den 29 oktober 2013 gav Kommunstyrelsen det strategiska utskottet i uppdrag att tillsätta en kommunchef. Utskottet beslutade vid sitt sammanträde den 11 november 2013 att utse Kristiina Kosunen Eriksson som kommunchef under tiden den 1 december 2013 till den 31 december 2014. Ni hade före beslutet diskuterat att annonsera tjänsten. Mot bakgrund av att det var val i september 2014 och att det tidigare varit svårt att få intresserade kandidater till tjänsten valde ni bort detta alternativ. Ni ansåg att det var möjligt att göra undantag från kravet på annonsering med hänvisning till synnerliga skäl med hänsyn till uppdragets specifika innehåll, att det kunde bli en ny politisk ledning efter valet samt med hänsyn till behovet av kontinuitet på kommunchefsposten.

text: Den 11 november 2013 ingick ni därför ett konsultavtal med Kosunen AB om att bolaget, genom Kristiina Kosunen Eriksson, skulle utföra kommunchefens ordinarie uppgifter med en omfattning om 24 timmar/vecka (Konsultavtal 2). Den 18 december ingick ni ett kompletterande anställningsavtal om 20 % med Kristiina Kosunen Eriksson. Båda avtalen löpte från och med den 1 december 2013 till och med den 30 december 2014. Värdet av Konsultavtal 2 uppgick till 979 000 kronor exklusive moms.

text: En ny politisk ledning tillträdde i november 2014. Ni tecknade då ett avtal om tillsvidareanställning med Kristiina Kosunen Eriksson från och med den 1 januari 2015.

text: Vårt tillsynsbeslut avser Konsultavtal 2.

text: Ni har fått tillfälle att yttra er över ett utkast till beslut. Ni har förståelse för vår bedömning men vill påpeka svårigheten för en kommun att tillsätta vissa kvalificerade tjänster.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedriver tillsyn över upphandlingslagstiftningen i syfte att öka regelefterlevnaden och att bidra till en effektiv offentlig upphandling. Tillsynen bedrivs bland annat genom tillsynsbeslut eller ansökan om upphandlingsskadeavgift enligt

text: 17 kap. 1 §

text: LOU.

text: En ansökan om upphandlingsskadeavgift ska göras inom ett år från att det aktuella avtalet ingicks. Eftersom denna tid har passerats avseende Konsultavtal 2 har vi istället valt att fatta ett tillsynsbeslut.

text: Rättsläget

text: Syftet med upphandlingsreglerna är bland annat att upphandlande myndigheter ska använda offentliga medel för köp av varor och tjänster på bästa sätt, genom

text: att uppsöka och dra nytta av konkurrensen på aktuell marknad. Samtidigt syftar regelverket till att ge leverantörerna möjlighet att tävla på lika villkor i varje upphandling.

text: Alla offentliga upphandlingar ska genomföras på ett öppet och transparent sätt. Leverantörerna ska behandlas lika och principerna om ömsesidigt erkännande och proportionalitet ska följas. Det framgår av

text: 1 kap. 9 §

text: LOU.

text: En upphandlande myndighet som planerar att tilldela ett kontrakt ska som huvudregel annonsera upphandlingen om värdet överstiger en viss procent av det tröskelvärde som är aktuellt (direktupphandlingsgränsen).

text: De undantag som finns från huvudregeln om annonsering anges i 4 kap. 5-9 §§ och 15 kap. 3 § LOU. Till exempel får en upphandlande myndighet enligt

text: 4 kap. 5 § första stycket 3

text: LOU genomföra en direktupphandling om det finns synnerlig brådska som myndigheten inte har kunnat förutse. Det ska då också vara nödvändigt att ingå det aktuella kontraktet. En upphandlande myndighet kan enligt

text: 15 kap. 3 §

text: LOU även avstå från annonsering om det finns synnerliga skäl.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Ni har gjort en otillåten direktupphandling.

text: När ni i juli 2013 ingick Konsultavtal 1 visste ni att både detta avtal och med Kristiina Kosunen Erikssons anställningsavtal skulle upphöra den 20 december 2013. Ni borde därför redan då ha påbörjat en rekryteringsprocess avseende en ny kommunchef eller ett annonserat förfarande efter en konsult som kunde utföra uppdraget som kommunchef. Det har således inte funnits synnerlig brådska som ni inte har kunnat förutse när ni ingick Konsultavtal 2. Ni har därför inte på denna grund kunnat avstå från att annonsera kontraktet. Inte heller kan det enligt vår bedömning ha funnits sådana synnerliga skäl som enligt

text: 15 kap. 3 a §

text: LOU krävs för att inte annonsera ett kontrakt.

text: Det finns även andra undantagsbestämmelser från kravet på att annonsera än synnerlig brådska och synnerliga skäl. Dessa framgår av 15 kap. 3 § och 4 kap. 5-9 §§ LOU. Det finns ingenting i ärendet som tyder på att ni har kunnat använda något av de övriga undantagen.

text: Vi har baserat våra bedömningar på att värdet av Konsultavtal 2 har överstigit direktupphandlingsgränsen men understigit tröskelvärdet. Ni borde därför ha annonserat era inköp enligt

text: 15 kap.

text: LOU.

text: Slutsats

text: Ni har genomfört en otillåten direktupphandling genom att ingå Konsultavtal 2. Förutsättningar att ingå avtal utan föregående annonsering saknades. Vi har på grund av preskriptionsfrist inte kunnat ansöka om upphandlingsskadeavgift. _____________________________ Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Therese Eriksson.

text: HUR MAN ÖVERKLAGAR, bilaga 1


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Inlandståget AB – inköp för upprustning av tågvagnar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Våren 2021 uppmärksammade vi genom vår omvärldsbevakning uppgifter om att Inlandståget AB ska ha genomfört inköp för upprustning av tågvagnar utan föregående annonsering.

text: Vi beslutade mot bakgrund av ovanstående uppgifter att inleda ett tillsynsärende mot Inlandståget AB. Ärendet prioriterades sett till att inköpet kunde skett genom en otillåten direktupphandling och att ett ställningstagande från vår sida eventuellt kunde ge vägledning dels i frågan om väsentlig ändring av kontrakt, dels tillämpningsområdet för

text: 3 kap. 24 § lagen (2016:1146)

text: om upphandling inom försörjningssektorerna jämförd med kommissionens genomförandebeslut

text: (EU) 2020/1193

text: Under utredningen har bland annat följande framkommit. Inlandståget AB har år 2019 köpt in begagnade motorvagnar för persontrafik, och under 2019–2021 företagit kontinuerliga upprustningsåtgärder för att vagnarna ska kunna användas i Sverige.

text: Skäl för beslutet

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vi bedömer att det skulle krävas ytterligare utredningsinsatser för att nå fram till ett vägledande ställningstagande angående de frågor som legat till grund för prioriteringen av ärendet. Givet omständigheterna i ärendet, avseende -08 -070 20 2, .3 v2 , 4 40 KKV1

text: Inlandstågets inköp för upprustning av tågvagnar, skulle ett sådant ställningstagande inte ge den vägledning som vi förutsåg när vi prioriterade ärendet. Med beaktande av detta är ytterligare utredningsinsatser inte motiverade varför ärendet ska skrivas av.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av tillförordnad biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Föredragande jurist Anton Himmelstrand.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


title: Alvesta kommun - köp från kommunala bolag

text: Alvesta kommun – köp från eget bolag

text: Konkurrensverkets beslut

text: Alvesta kommun har inte rätt att direkttilldela avtal till Allbohus AB med stöd av

text: 2 kap. 10 a § lagen (2007:1091)

text: om offentlig upphandling (LOU) eftersom verksamhetskriteriet inte är uppfyllt.

text: Ärendet

text: Vi har systematiskt granskat er inköpsverksamhet (en fördjupad upphandlingsgranskning). Vi valde att bland annat titta närmare på om era köp från bolag som ni äger överensstämmer med regeln om interna köp i

text: 2 kap. 10 a §

text: LOU. Vi ställde därför frågor om era köp av tjänster från de helägda bolagen Allbohus AB, Alvesta Energi AB, Huseby bruk AB och Alvesta Renhållnings AB.

text: Ni köper inget från Alvesta Energi AB och Huseby bruk AB. Vi har därför valt att inte gå vidare med utredningen beträffande dessa.

text: Ni köper hämtning av hushållsavfall, hämtning av containers och slamsugning från Alvesta Renhållning AB. Ni har köpt parkskötsel, vaktmästartjänster och städtjänster från Allbohus AB. Ni är ensam aktieägare i bolaget. Bolagets huvudsakliga verksamhet är uthyrning av bostäder.

text: Det årliga värdet av de tjänster ni köper från bolaget är

text: Tjänst Värde Avtalsdatum

text: Städtjänster 9,9 miljoner kronor Den 10 februari 2014

text: Vaktmästeritjänster 419 000 kronor Den 29 oktober 2003, avtalet förlängs årligen

text: Parkskötsel 4,2 miljoner kronor Den 20december 2012

text: Ni har angett att bolagets omsättning under 2014 var 233,5 miljoner kronor varav 53,6 procent eller 125,3 miljoner kronor kommer från er.

text: Ni har angett att era köp av tjänster från bolaget motsvarar 88-100 procent av bolagets omsättning för de aktuella tjänsterna.

text: Ni har angett att en tilldelning av ett uppdrag till bolaget att bedriva uthyrning av lägenheter har skett 1957 genom att uppdraget har getts till stiftelsen Hjorthagen. Stiftelsen upplöstes 1996 efter att samtliga tillgångar och skulder överförts till Allbohus AB.

text: Ni har också angett att eftersom hyror inte passar in i definitionerna av varor, tjänster och byggentreprenader kan dessa inte räknas in vid beräkningen av verksamhetskriteriet som det definieras i artikel 12 av direktiv

text: och den lagstiftning som inför direktivet i svensk rätt, se

text: prop. 2015/16:195

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedriver tillsyn över upphandlingslagstiftningen i syfte att öka regelefterlevnaden och att bidra till en effektiv offentlig upphandling. Tillsynen bedrivs bland annat genom tillsynsbeslut eller ansökan om upphandlingsskadeavgift enligt

text: 17 kap. 1 §

text: LOU.

text: En ansökan om upphandlingsskadeavgift ska göras inom ett år från att de aktuella avtalen ingicks. Eftersom denna tid har passerats har vi istället valt att fatta ett tillsynsbeslut.

text: Vår prövning begränsar sig till frågan om avtalet omfattas av reglerna i

text: 2 kap. 10 a §

text: LOU

text: Rättsläget

text: Syftet med upphandlingsreglerna är bland annat att upphandlande myndigheter ska använda offentliga medel för köp av varor och tjänster på bästa sätt, genom att uppsöka och dra nytta av konkurrensen på aktuell marknad. Samtidigt syftar regelverket till att ge leverantörerna möjlighet att tävla på lika villkor i varje upphandling.

text: Enligt

text: 2 kap. 10 a §

text: LOU, som är en svensk kodifiering av EU-domstolens praxis avseende interna köp, får en upphandlande myndighet ingå avtal med en annan juridisk person utan att genomföra ett annonserat upphandlingsförfarande om vissa villkor är uppfyllda. Dessa villkor innebär att den upphandlande myndigheten måste kontrollera den juridiska personen på samma sätt som sin egen förvaltning (kontrollkriteriet) och att den juridiska personen bedriver huvuddelen av sin verksamhet tillsammans med den upphandlande myndigheten (verksamhetskriteriet).

text: EU-domstolen har tolkat kontrollkriteriet som att den upphandlande myndigheten måste kunna kontrollera den juridiska personens strategiska mål och viktiga beslut. Detta kan uppnås genom att äga andelar eller motsvarande och att tillsätta personer i den juridiska personens styrande organ.

text: Verksamhetskriteriet innebär att den del av den juridiska personens intäkter från verksamhet som bedrivs tillsammans med någon annan än den upphandlande myndigheten enbart får vara av marginell karaktär. Exempelvis har EUdomstolen ansett att tio procent från sådan verksamhet är godtagbara.

text: Även intäkter som kommer från annan än den kontrollerande myndigheten kan i vissa fall betraktas som interna. Enligt EU-domstolens praxis kan den omsättning som härrör från verksamhet som den juridiska personen bedrivit enligt ett tilldelningsbeslut som antagits av den kontrollerande myndigheten anses vara intern. Detta omfattarar även den omsättning som härrör från verksamhet som det bedrivit tillsammans med användare vid genomförandet av sådana beslut.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Ni har anfört att verksamhetskriteriet ska beräknas separat för varje slags tjänst som Allbohus AB tillhandahåller. Verksamhetskriteriet ska dock bedömas utifrån bolagets hela omsättning. I den praxis som finns från EU-domstolen behandlas

text: bolagets hela omsättning och det görs inte någon uppdelning på verksamhetsgrenar.

text: Enligt era egna uppgifter kommer cirka hälften av bolagets totala omsättning från er. Den andra hälften av omsättningen kommer därför från andra. Detta är inte att betrakta som marginell karaktär.

text: Ni har anfört att Allbohus AB:s verksamhet bygger på ett tilldelningsbeslut. Den del som kommer från andra, det vill säga hyrorna för de lägenheter Allbohus AB hyr ut ska alltså betraktas som intern. Detta skulle innebär att den verksamhet Allbohus bedriver tillsammans med er skulle vara cirka 90-100 procent.

text: Vi noterar att den tilldelning som ni anser ligga till grund för detta har skett till stiftelsen Hjorthagen. Stiftelsen har senare upplöst och dess tillgångar och skulder har överförts till Allbohus AB. Det framgår inte av de handlingar ni har skickat in att även eventuella uppdrag och förpliktelser mot Alvesta kommun har överförts. För det fall den tidigare stiftelsen bedrev verksamhet enligt tilldelningsbeslut som fattats av kommunen omfattar en sådan tilldelning inte den verksamhet som bedrivs av Allbohus AB. Kommunens eventuella tilldelningen till Hjorthagen kan därför inte omfatta ett fortsatt uppdrag till Allbohus.

text: Av de handlingar ni har gett in i ärendet framgår inte att Allbohus AB bedriver verksamhet enligt tilldelningsbeslut som kommunen har fattat. Vi bedömer därför att den verksamhet Allbohus AB bedriver inte baseras på ett tilldelningsbeslut på det sätt som menas i EU-domstolens praxis.

text: Ni har anfört att uthyrning inte är en vara tjänst eller byggentreprenad. Enligt art. 12 i direktiv 2014/24 ska beräkningen av verksamhetskriteriet baseras just på varor tjänster och byggentreprenader och hyrorna ska därför inte räknas in överhuvudtaget vid en bedömning av verksamhetskriteriet.

text: Vi bedömer att uthyrning av bostäder kan betraktas som en tjänst och intäkter från sådan därför ska räknas in vid en bedömning av verksamhetskriteriet. Även om det inte är fallet konstaterar vi att enbart omsättning av varor, tjänster och byggentreprenader är inte en uttömande uppräkning av vad som kan beaktas vid beräkningen av verksamhetskriteriet.

text: Artikel 12 i direktiv 2014/24/EU

text: och den lagstiftning som implementerar denna bestämmelse ger utrymme för ”andra relevanta verksamhetsmått, exempelvis kostnader eller prognoser över verksamheten. Att en omsättningskälla skulle räknas bort enbart för att den eventuellt inte passar in i definitionerna av varor, tjänster och byggentreprenader är inte förenligt med bestämmelsens syfte.

text: Vi bedömer därför att verksamhetskriteriet inte är uppfyllt. Ni uppfyller därmed inte förutsättningarna för att med stöd av regeln om interna köp i LOU köpa parkskötseltjänster och städtjänster från Allbohus AB.

text: Värdet av de vaktmästartjänster ni köper understiger direktupphandlingsgränsen för 2014 och omfattas därför inte av detta beslut. Även när det gäller hämtning av hushållsavfall, hämtning av containers och slamsugning bedömer vi att värdet av dessa tjänster understiger direktupphandlingsgränsen. Det är därför inte motiverat att utreda dessa köp ytterligare.

text: Vi har baserat våra bedömningar på att ni äger samtliga aktier i bolaget och tillsätter dess styrelse. Enligt vår uppfattning innebär det att ni kontrollerar bolaget på samma sätt som er egen förvaltning.

text: Slutsats

text: Verksamhetskriteriet regeln om interna köp i

text: 2 kap. 10 a §

text: LOU inte är uppfyllt. Vi har inte prövat tillämpligheten av andra undantag och några sådana har ni inte gjort gällande. Köpen från Allbohus AB av parkskötseltjänster och städtjänster kan inte direkttilldelas med stöd av

text: 2 kap. 10 a §

text: LOU.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Mathias Lassinantti Jansson.

text: HUR MAN ÖVERKLAGAR, bilaga 1


title: Hylte kommun - förfrågan med anledning av revisionsrapport

text: Hylte kommun – förfrågan med anledning av revisionsrapport

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet och kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av Hylte kommuns agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har med anledning av revisionsrapporten ”Uppföljningsgranskning av upphandlingsverksamheten”. I denna rapport uttrycker revisorerna bl.a. följande. ”…kan konstateras att kommunen under flera år förefaller ha genomfört otillåtna direktupphandlingar med flera olika leverantörer till sammantaget väsentliga belopp.”

text: Konkurrensverket har efterfrågat vad Hylte kommun kommer att vidta för åtgärder i syfte att säkerställa att kommunen fortsättningsvis kommer att följa Lagen (

text: ) om offentlig upphandling –LOU.

text: Hylte kommun har uppgett att kommunen genomfört utbildningar för chefer inom kommunen, infört nya rutiner för uppföljning av avtalstrohet samt tagit fram ny information och anvisningar för inköp och upphandling.

text: Kommunen har vidare inlett ett samarbete med Halmstads kommun samt undersöker förutsättningarna för en gemensam upphandlingsenhet i regionen.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse. -05 -023 1 02 , 08-24 55 43 .4 v1 , 5 20 KKV1

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns det inte tillräckliga skäl att närmare granska Hylte kommuns upphandlingar. Konkurrensverket kan komma att följa upp utvecklingen i Hylte kommun vid ett senare tillfälle. _____________________________ Detta beslut har fattats av biträdande avdelningschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Mathias Lassinantti Jansson.