motpart: Eldabutiken

title: Leveransvägran och selektiv försäljning - täljstensugnar

text: Ni har klagat på att Ni inte kan köpa Tulikivi täljstensugnar från någon annan än den av Tulikivi utsedde återförsäljaren för den geografiska region där Ert företag är beläget.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör leda till en närmare granskning.

text: KL innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (6 §) och mot missbruk av dominerande ställning (19 §). Enligt 6 § är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat.

text: Vissa typer av konkurrensbegränsande avtal är tillåtna så länge som de inte begränsar köparens möjligheter att bestämma försäljningspriset eller begränsar det område inom vilket köparen får sälja berörda varor. Begränsningar av försäljning till icke auktoriserade återförsäljare av medlemmarna i ett selektivt distributionssystem är dock tillåtna. En leverantör kan således upprätta ett selektivt distributionssystem samt kräva av återförsäljarna inom systemet att de inte får vidaresälja varorna till andra återförsäljare utanför systemet än t.ex. sådana som är verksamma i samma region. Närmare information om detta finns i förordning ( 2000:1193 ) om gruppundantag för vertikala avtal samt i Europeiska

text: kommissionens förordning (EG) nr 2790/1999 av den 22 december 1999

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Wallton. Föredragande har varit Björn Lidén .

text: Elisabeth Wallton

text: Björn Lidén


arendetyp: 3.2.2 Misstänkt missbruk av dominerande ställning

motpart: Konkurrensverket

publisher: Konkurrensverket

title: Assa Abloy

org: kkv

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 494/2013 – Assa Abloy

text: Konkurrensverkets beslut

type: rubrik

text: 2017-11-22 (Dnr 494/2013)

type: stycke

text: Konkurrensverket öppnade på eget initiativ en utredning om företag inom Assa Abloy-koncernen missbrukat en dominerande ställning på en svensk marknad för låssmedsgrossisttjänster. Utredningen var inriktad på om prissättningen gentemot konkurrerande låssmedsgrossister utgjorde marginalklämning, samt om det tillämpades volymåtaganden, lojalitetsrabatter och rabatter med exklusivitetsvillkor i avtal med låssmeder och säkerhetsföretag. Dessa ageranden misstänktes kunna leda till utestängning av befintliga och potentiella låssmedsgrossister. Under utredningen reviderades kundavtalen så att dessa från och med 2014 inte längre innehåller bindande individuella volymåtaganden eller individuella rabattvillkor som är förenade med krav om exklusivitet. Sammantaget gav Konkurrensverkets analyser av tillämpade priser och av avtalens tillämpning varken tydliga indikationer på marginalklämning eller på att avtalen har haft förmåga att leda till konkurrensbegränsande utestängning. Konkurrensverket beslutade därför att inte utreda ärendet vidare.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Misstänkt konkurrensproblem – marknaden för låssmedsgrossisttjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Bakgrund I november 2013 öppnade Konkurrensverket på eget initiativ en utredning av ASSA ABLOY-koncernen rörande en misstänkt överträdelse av förbudet mot missbruk av dominerande ställning i

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , förkortad KL och

text: artikel 102 Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: (FEUF) på den svenska marknaden för låssmedsgrossisttjänster.

text: Utredningen initierades mot bakgrund av information som framkom vid Konkurrensverkets prövning av ASSA Sverige AB:s förvärv av Prokey AB. I prövningen tog Konkurrensverket del av avtal som väckte frågan om Copiax AB (Copiax), ett koncernbolag inom ASSA ABLOY, tillämpade volymåtaganden, lojalitetsrabatter och rabatter med exklusivitetsvillkor i avtal med låssmeder och säkerhetsföretag (nedan benämnda Copiax kundavtal) som riskerade att låsa upp en betydande del av efterfrågan på marknaden.

text: Konkurrensverket tog även del av data som tydde på att koncernbolagen ASSA AB (Assa) och Copiax tillämpade en prissättning gentemot Copiax konkurrent Prokey AB (Prokey) som utgjorde marginalklämning.

text: Dessa ageranden misstänktes leda till konkurrensbegränsande utestängning av befintliga och potentiella låssmedsgrossister.

text: Företagen

text: Assa är ett helägt dotterbolag till Assa Sverige AB som ingår i den internationella koncernen ASSA ABLOY. Assa tillverkar och marknadsför säkerhetsprodukter till bl.a. den svenska marknaden. I Sverige är ASSA ABLOY-koncernen vertikalt integrerad och verksam i tillverkningsledet, grossistledet och installationsledet. Assa omsatte 2016 ca 1,3 miljarder kronor.

text: Copiax är sedan 2008 ett helägt dotterbolag till Assa Sverige AB. Copiax bedriver grossistverksamhet med lås- och säkerhetsprodukter. Kunderna utgörs i huvudsak av låssmeder och säkerhetsföretag som har låssmedstjänster som en del av sin verksamhet. Som låssmedsgrossist tillhandahåller Copiax produkter från ett flertal leverantörer. Copiax har verksamhet över hela Sverige. År 2016 omsatte bolaget drygt en miljard kronor.

text: Konkurrensverkets utredning Konkurrensverket har fokuserat utredningen på två förfaranden som misstänks kunna utgöra en överträdelse av förbudet mot missbruk av dominerande ställning på den svenska marknaden för låssmedsgrossisttjänster. För det första har verket utrett om Assa och Copiax prissättning tillsammans utgör marginalklämning. För det andra om de volymåtaganden, lojalitetsrabatter och rabatter med exklusivitetsvillkor som Copiax har tillämpat i sina kundavtal utgör ett utestängande missbruk.

text: Under utredningen har Copiax reviderat sina kundavtal. Från och med 2014 innehåller kundavtalen inte längre bindande individuella volymåtaganden eller individuella rabattvillkor som är förenade med krav om exklusivitet.

text: Konkurrensverket inledde utredningen i november 2013 med en platsundersökning hos Assa och Copiax. Efter en tilläggsansökan från Konkurrensverket under platsundersökningens gång meddelade Stockholms tingsrätt att verket tilläts utvidga platsundersökningen till att omfatta en bredare misstänkt överträdelse. Assa överklagade tingsrättens beslut till Marknadsdomstolen som upphävde beslutet och avslog Konkurrensverkets ansökan. Under den tid som prövningen av överklagandet pågick avvaktade Konkurrensverket med utredningen av ärendet. Detta medförde att platsundersökningen avslutades först i januari 2016.

text: Under utredningen har Konkurrensverket ålagt bolag inom ASSA ABLOYkoncernen att tillhandahålla information om bl.a. Copiax kundavtal och deras

text: tillämpning, försäljningsdata, kostnadsdata och marknadsförhållanden. Konkurrensverket har också inhämtat skriftlig information och träffat övriga tillverkare, grossister och låssmeder samt låssmedernas branschförening. Konkurrensverket har genomfört olika typer av ekonomisk analys, däribland kvantitativa analyser av avtal och försäljningsdata. Fokus har varit att undersöka om en lika effektiv konkurrent kan möta Assas och Copiax priser, ett s.k. lika effektiv konkurrent-test (LEK-test).

text: I utredningen har bl.a. följande framkommit.

text: Säkerhetsprodukter är ett samlingsbegrepp och innefattar produkter som avser att skydda mot eller försvåra stöld, intrång och liknande angrepp. Det kan röra sig om t.ex. låssystem, hänglås, nyckelämnen, passersystem och dörrstängare. Säkerhetsprodukter kan delas in i tre huvudkategorier: mekaniska, elektromekaniska och elektroniska produkter. Den tekniska utvecklingen har medfört att mekaniska produkter över tid har minskat i betydelse medan försäljningen av elektromekaniska och elektroniska produkter ökar. Utvecklingen skapar utrymme för nya aktörer och ökade möjligheter både för befintliga aktörer att expandera sin verksamhet, och för nya aktörer att etablera sig.

text: Säkerhetsmarknaden kan delas in i två marknader; (i) primärmarknad, s.k. objektsmarknad, och (ii) eftermarknad. På objektsmarknaden säljs produkter för installation i nybyggen samt större till- och ombyggnationer. Eftermarknaden omfattar t.ex. reparationer, mindre till- och ombyggnationer samt utbyten och uppgraderingar av existerande säkerhetslösningar. ASSA ABLOY-koncernen har levererat en stor del av den befintliga installerade basen av säkerhetsprodukter i Sverige, därmed finns en stor efterfrågan på ASSA ABLOY-produkter på eftermarknaden.

text: Säkerhetsprodukter kan nå marknaden på olika vägar. Hur produkterna säljs och distribueras varierar mellan olika produktkategorier och kunder. För flertalet produkter har dock grossistdistribution stor betydelse.

text: Distributionen av säkerhetsprodukter till låssmeder och säkerhetsinstallatörer sker antingen direkt från tillverkare eller genom en grossist. Låssmedsgrossister säljer till låssmeder och säkerhetsinstallatörer vilka i sin tur säljer säkerhetsprodukter och installation till slutkunder. Typiskt sett arbetar låssmedsgrossisterna mer mot eftermarknaden medan tillverkarnas direktförsäljning i högre utsträckning sker till objektsmarknaden.

text: Service har betydelse för installatörernas val av grossist. Grossisttjänsten som sådan inkluderar bl.a. att tillgängliggöra ett brett sortiment, erbjuda produkter från olika tillverkare, snabba leveranser, lagerhållning, produktkännedom och

text: sampaketering. Låssmederna efterfrågar i hög utsträckning främst en fullsortimentgrossisttjänst.

text: De grossister som är verksamma på säkerhetsmarknaden är i hög grad specialiserade på olika kundgrupper och anpassar sitt sortiment efter dessas behov. Grossister kan indelas i låssmedsgrossister, elgrossister, grossister till byggbolag, grossister till dörr- och fasadtillverkare samt grossister till järn- och bygghandel.

text: Copiax och Prokey är de enda grossisterna på den svenska marknaden som är specialiserade på försäljning till låssmeder. Båda företagen erbjuder samtliga eller merparten av de produkter och tjänster som låssmeder efterfrågar för sin verksamhet. Prokey etablerade sig som låssmedsgrossist i samband med Assas förvärv av Copiax 2008. Prokey bedriver liksom Copiax grossistverksamhet med lås- och säkerhetsprodukter med säte i Stockholm och verksamhet över hela Sverige. Prokey omsatte 2016 ca 138 miljoner kronor.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig grund Enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL, och

text: artikel 102 FEUF

text: , är missbruk av dominerande ställning förbjudet. Sådant missbruk kan särskilt bestå i att det dominerande företaget begränsar produktion, marknader eller teknisk utveckling till skada för konsumenterna. För att kunna fastställa att ett agerande omfattas av förbudet krävs först att en dominerande ställning etableras och därefter att agerandet kan anses utgöra ett missbruk.

text: Relevant marknad och dominerande ställning En dominerande ställning har av EU-domstolen definierats som en stark ekonomisk ställning hos ett företag som gör det möjligt för företaget att i betydande omfattning agera oberoende av kunder och konkurrenter och i sista hand konsumenterna. En dominerande ställning grundar sig i allmänhet på flera faktorer som var för sig inte nödvändigtvis är avgörande.

text: För att kunna göra en bedömning av om ett företag har en dominerande ställning är det nödvändigt att definiera en relevant produktmarknad och en relevant geografisk marknad. Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter som kunderna anser är utbytbara, dvs. sådana produkter som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos kunderna. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda

text: företagen tillhandahåller de relevanta produkterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framförallt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: Avgränsningen av relevant marknad utgår från den snävast tänkbara marknaden, ofta kallad kandidatmarknaden. Sedan görs en analys av om utbytbarheten på efterfrågesidan och/eller utbudssidan medför att kandidatmarknaden ska utvidgas.

text: I utredningen har Konkurrensverket utgått från låssmedsgrossisttjänster som kandidatmarknad. Hittillsvarande utredning har inte visat på att denna marknad ska utvidgas av följande skäl.

text: Tillverkarna kan till viss del ersätta den distribution som låssmedsgrossisterna erbjuder med direktdistribution. Distributionsform väljs dock utifrån vad som bedöms vara mest effektivt och det finns kostnadsfördelar med grossistdistribution. Det finns även skillnader mellan direktdistribution och grossistdistribution avseende bl.a. produktsortiment, orderstorlek, leveranstid och serviceinnehåll. Tillverkarnas direktdistribution är också i större utsträckning riktad mot objektsmarknaden medan låssmedsgrossisterna i större utsträckning verkar mot eftermarknaden. Utredningen talar därför för att direktförsäljning av säkerhetsprodukter kompletterar den låssmedsgrossisttjänst som Copiax och Prokey erbjuder.

text: Det finns också ett antal andra grossister med närliggande verksamhet och visst överlapp avseende produktsortiment. Som beskrivits ovan efterfrågar dock låssmeder liksom andra installatörer specialiserade fullsortimentstjänster. Övriga säkerhetsgrossister erbjuder ett delvis annat produkt- och tjänsteinnehåll än Copiax och Prokey, vilket talar för att de inte utgör ett fullgott alternativ för låssmeder.

text: Copiax och Prokey har kunder i hela Sverige men endast marginell försäljning utomlands. Det har inte heller i utredningen i övrigt framkommit någon information om att svenska säkerhetsinstallatörer gör sina inköp utomlands.

text: Dessa omständigheter talar för att den relevanta marknaden i detta ärende utgörs av låssmedsgrossisttjänster i Sverige.

text: I utredningen har framkommit omständigheter som talar för att ASSA ABLOYkoncernen har en stark ställning i samtliga led av säkerhetsmarknaden och har så haft under lång tid. Genom Copiax har ASSA ABLOY potentiellt en särskilt stark ställning på en marknad för låssmedsgrossisttjänster. ASSA ABLOY har dessutom

text: mycket starka varumärken och en stor etablerad bas i form av redan installerade säkerhetsprodukter.

text: Dessa omständigheter talar för att Assa har en dominerande ställning som leverantör till låssmedsgrossisterna och att Copiax har en dominerande ställning på en marknad för låssmedsgrossisttjänster.

text: Konkurrensverket har inte gjort någon slutlig avgränsning av den relevanta marknaden. Konkurrensverket har inte heller gjort en slutlig bedömning av Assas eller Copiax ställning på en sådan marknad. I ljuset av övriga resultat i utredningen har det inte varit nödvändigt att ta slutlig ställning i dessa frågor.

text: Missbruk Det faktum att ett företag innehar en dominerande ställning är i sig inte otillåtet. Det är företagets eventuella missbruk av en sådan dominerande ställning som är förbjudet enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL och

text: artikel 102 FEUF

text: . Missbruk är ett objektivt begrepp som särskilt omfattar sådant beteende av ett dominerande företag som kan påverka strukturen på en marknad där konkurrensen redan är försvagad just till följd av det dominerande företagets existens och som, genom att företaget använder andra metoder än sådana som räknas till normal konkurrens om varor och tjänster på grundval av de ekonomiska aktörernas prestationer, hindrar att den konkurrens som föreligger på marknaden upprätthålls eller utvecklas. Sådant beteende kan utgöra ett utestängande missbruk.

text: När ett vertikalt integrerat företag som är dominerande, i vart fall uppströms, tillämpar en prissättning som leder till s.k. marginalklämning, kan detta vara utestängande. Marginalklämning kan uppstå om skillnaden mellan det pris som företagets uppströmsbolag tar ut vid leverans till sina konkurrenter nedströms och det pris som företagets nedströmsbolag tar ut till slutkunder är negativ eller otillräcklig för att täcka de tillkommande kostnader som är hänförliga till att sälja produkten till slutkunderna. Ett sådant förhållande innebär att det inte är möjligt för en lika effektiv konkurrent att konkurrera med det vertikalt integrerade företaget om leveranser till slutkunderna utan att göra en förlust.

text: Olika former av exklusivavtal och lojalitetsrabatter kan leda till konkurrensbegränsande utestängning när ett dominerande företag tillämpar dem och därigenom binder upp en betydande del av kunderna på en marknad.

text: Att bevilja rabatter till kunder är i sig inte ett otillåtet sätt att priskonkurrera. Rabatter kan generera effektivitet och vara gynnsamma för konkurrensen och i

text: slutändan för konsumenterna. Om vissa typer av rabatter tillämpas av en dominerande aktör kan det emellertid finnas en risk för utestängning av befintliga eller potentiella konkurrenter till skada för konsumenterna.

text: Om ett företag med dominerande ställning binder köpare genom en skyldighet eller ett löfte att göra alla eller en betydande del av sina inköp uteslutande från det dominerande företaget – s.k. exklusivavtal – kan det utgöra ett missbruk. Så är även fallet om företaget tillämpar ett system med lojalitetsrabatter, dvs. rabatter som ges på villkor att kunden gör alla eller en betydande del av sina inköp uteslutande hos företaget. Sådana förfaranden kan ha förmåga att leda till en konkurrensbegränsande utestängning.

text: Copiax har enligt kundavtalen tillämpat ett flertal prismodeller i form av rabattsystem med exklusivitetsvillkor, volymåtaganden, bonussystem samt olika kundförmåner. Avtalen tecknas för ett år i taget och förhandlas individuellt med varje kund. Konkurrensverket har utrett om kundavtalen utgjorde ett utestängande missbruk.

text: Vid bedömningen av om Copiax kundavtal har haft förmåga att leda till en konkurrensbegränsande utestängning på marknaden har Konkurrensverket utfört ett LEK-test.

text: Konkurrensverket har analyserat om ASSA ABLOY:s prissättning har haft förmåga att utestänga en lika effektiv konkurrent till Copiax. LEK-testet har gjorts för att analysera om en hypotetisk aktör med Prokeys inköpskostnader för produkter från något av bolagen inom ASSA ABLOY-koncernen, men med Copiax kostnadsstruktur i övrigt, skulle kunna konkurrera med Copiax slutkundspriser för Assas produkter och ändå täcka alla de tillkommande kostnaderna för försäljning av dessa produkter inklusive t.ex. kostnader för hantering, lagerhållning, personalkostnader och distribution. I denna utformning analyserar testet samtidigt de eventuella utestängande effekterna av såväl den misstänkta marginalklämningen som Copiax kundavtal. LEK-testet har inte visat på att de tillämpade priserna har haft förmåga att utestänga en lika effektiv konkurrent.

text: Konkurrensverket har även analyserat om de i utredningen aktuella villkoren i Copiax kundavtal har använts i sådan utsträckning, och åtföljts av kunderna i sådan grad, att dess tillämpning har kunnat leda till konkurrensbegränsande utestängning.

text: Analysen av Copiax kundavtal visar att avtalen omfattar en inte obetydlig andel av antalet kunder på låssmedsgrossistmarknaden. Dessa kunder står för en ännu större andel av låssmedsgrossisternas totala försäljning. Vidare visar analysen att volymåtagandena täcker en betydande andel av avtalskundernas totala årliga inköp.

text: Samtidigt visar analysen att många av de kunder som ingått avtal med Copiax även handlade av Prokey. Analysen visar inte att Copiax undandrar bonus för kunder som inte uppnår sina volymåtaganden. Utredningen visar inte heller att Copiax särbehandlar kunder som gör alla sina inköp hos Copiax gentemot kunder som gör sina inköp hos både Copiax och Prokey.

text: Sammantaget ger Konkurrensverkets analyser av tillämpade priser och av avtalens tillämpning varken tydliga indikationer på marginalklämning eller på att avtalen har haft förmåga att leda till konkurrensbegränsande utestängning.

text: Slutsats Med hänsyn till vad som har framkommit i utredningen finner Konkurrensverket inte anledning att prioritera ytterligare utredning. Konkurrensverket skriver därför av ärendet från vidare handläggning.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det misstänkta konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte ett slutligt ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: De företag som berörs av förfarandet kan däremot på egen hand väcka särskild talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL.

text: Särskild talan om förbud mot missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL (eller enligt

text: artikel 102 FEUF

text: ) väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit konkurrensrådet Maria Bernhardsson.

type: avgorande


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Ystad kommun - förfrågan angående rivningsarbete och bollhallar

text: Ystads kommun - förfrågan angående rivningsarbete och bollhallar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet och kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har tillskrivit Ystads kommun (kommunen) med en förfrågan avseende anlitandet av NCC Construction Sverige AB för planering av två nya bollhallar samt rivning av Österportshallen.

text: Kommunen har i sitt svar på Konkurrensverkets förfrågan bifogat annons offentliggjord den 11 december 2012, i vilken kommunen meddelar att de avser att genomföra ett öppet förfarande beträffande partnerskap för nybyggnad av matcharena och träningshall. Kommunen har vidare bifogat en överenskommelse mellan kommunen och NCC Construction Sverige AB daterad den 23 april 2013.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Konkurrensverket finner inte skäl att pröva ärendet i sak. Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av biträdande avdelningschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Magnus Johansson.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Uppsala kommun – förfrågan avseende upphandling av behandlingshem för vuxna missbrukare

text: Uppsala kommun – Förfrågan avseende upphandling av behandlingshem för vuxna missbrukare

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om Uppsala kommuns agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet

text: Ni har, tillsammans med sex andra kommuner, genomfört en upphandling av behandlingshem för vuxna missbrukare. Upphandlingen resulterade i att ni ingick cirka 80 ramavtal avseende behandlingshem.

text: Vi har fått information om att ni genomför placeringar av vuxna missbrukare på behandlingshem som inte omfattas av era ramavtal rörande behandlingshem. Denna information har vi fått genom tips i juni 2014.

text: I vår utredning har ni anfört att ni under perioden 1 juli 2013–30 juni 2014 har gjort totalt 316 placeringar. Av dessa gjordes 49 placeringar på behandlingshem som inte omfattades av upphandlade ramavtal. Det är i huvudsak vid två situationer som placeringar av vuxna missbrukare har skett på behandlingshem som inte omfattats av era ramavtal. Den första situationen är då personen ifråga varit i akut behov av en placering på ett behandlingshem men det inte funnits platser på de behandlingshem som omfattas av ramavtal. Den andra situationen är då det funnits behov av specialistvård från sjukhus. Om det vid en sådan situation inte funnits plats på ett behandlingshem med lämplig behandlingsinriktning inom rimligt avstånd från sjukhus har placering skett på ett behandlingshem som inte omfattas av era ramavtal. Vid båda dessa situationer har det varit absolut nödvändigt att tilldela kontrakt till leverantörer som inte omfattas av era ramavtal för att inte riskera människors hälsa. Det har även

text: förelegat synnerlig brådska som ni inte orsakat och inte heller kunnat förutse.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedömer att det inte är motiverat att fortsätta att utreda ärendet. Bedömningen grundar sig på hur allvarligt problemet är och våra förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Vårt underlag i utredningen består bl.a. av förfrågningsunderlaget till upphandlingen av behandlingshem och en förteckning av de avtal som upphandlingen resulterat i. Ni har även lämnat en redogörelse för de placeringar av vuxna missbrukare som ni har gjort på behandlingshem som inte omfattas av upphandlade ramavtal.

text: Vi har inte närmare utrett de aktuella placeringarna. I den utredning som har gjorts finns dock inget som tyder på att ni har brutit mot någon bestämmelse i lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU). Vi beslutar därför att inte fortsätta utreda ärendet.

text: Vi skriver av ärendet.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Ann Fryksdahl. Föredragande har varit Suzanne Malmberg.

text: Våra bedömningsgrunder

text: Vi bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i vår prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger vi in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen väger vi även in våra förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut – inköp av juridiska tjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av juridiska tjänster. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Klara Thorngren.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.


title: Göteborgs kommun – mottagande av ensamkommande barn och ungdomar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi har granskat er överenskommelse om idéburet offentligt partnerskap (IOP) avseende boendeplatser och mervärdesinsatser för barn- och ungdomar mellan 13 – 20 år som ni har ingått med nio stycken aktörer .

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning av er överenskommelse. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra.

text: De senaste åren har intresset för att ingå överenskommelser om IOP med den idéburna sektorn ökat. Det finns i dag inte något undantag i LOU för överenskommelser om IOP. LOU gäller således oavsett vad man kallar ett avtal om det innebär att man köper en tjänst. Mot den bakgrunden startade Konkurrensverket ett projekt där vi tittade närmare på olika överenskommelser om IOP som kommuner ingått. Ett syfte med projektet var att granska enskilda överenskommelser och på så sätt klargöra för upphandlande myndigheter vad vi anser är ett upphandlingspliktigt köp.

text: Eftersom Högsta förvaltningsdomstolen nu bland annat ska pröva om Konkurrensverkets tillsynsbeslut kan överklagas bedömer vi att det vare sig är effektivt eller lämpligt att i nuläget fortsätta vår granskning av olika kommuners överenskommelser. Vi har därför valt att avsluta projektet och därmed även vår granskning av er överenskommelse.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

beslutstyp:
Åläggande
Beslut från domstol

bransch:
Bygg och anläggning
Bostad, lokal och kontor

nyckelord:
10 Konkurrensbegränsande samarbete
Bygg och anläggning
Bostad, lokal och kontor

title: VVS-Installatörerna

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 498/2002 – VVS-Installatörerna

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2004-02-22 (Dnr 498/2002)

text: Åläggande vid vite enligt

text: 23 § konkurrenslagen

text: att upphöra med rekommenderade prislistor. VVS-installatörerna överklagade åläggandet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Marknadsdomstolen

text: 2005-02-09 (

text: MD 2005:5

text: Avskrev målet vad gällde frågan om undantag och fastställde Konkurrensverkets beslut om åläggande.

text: Ta del av beslut från Marknadsdomstolen

text: VVS-Installatörerna , org.nr 802002-8760, Box 17537, 118 91 STOCKHOLM Ombud: advokaten Stefan Perván Lindeborg, Mannheimer Swartling Advokatbyrå, Box 1711, 111 87 STOCKHOLM

text: SAKEN

text: Anmälan för undantag enligt

text: 8 § konkurrenslagen ( 1993:20 )

text: avseende prislistetjänst och åläggande enligt

text: 23 § samma lag

text: BESLUT

text: 1. Konkurrensverket beviljar inte undantag.

text: 2. Konkurrensverket ålägger VVS-Installatörerna enligt

text: 23 §

text: KL vid vite av fem (5) miljoner kr att fr.o.m. den 3 september 2004 upphöra med tillhandahållandet av Stora R-listan och Miniprislistan såsom dessa beskrivs i bilaga 1.

text: ÄRENDET

text: 1. VVS-Installatörerna tillhandahåller genom dotterbolaget VVS-I Service AB, abonnemang på en prislista, den s.k. Stora R-listan. Listan tillämpas av företagen i VVS-branschen. Konkurrensverket prövar i detta ärende om tillhandahållandet av Stora R-listan är förenligt med

text: konkurrenslagen ( 1993:20 )

text: . Stora R-listan består av listorna 1-5, 20 och en grossistprislista, (lista 99). Dessutom ingår s.k. egendesignade listor.

text: 2. VVS-Installatörerna har anmält tillhandahållandet av Stora R-listan för undantag enligt

text: 8 §

text: KL.

text: 3. VVS-Installatörerna har med start den 1 november 2003 infört en begränsning som innebär att de största företagen (med en årsomsättning överstigande 80 mkr) inte har tillgång till listorna 1-5 eller 20. Företag i nämnda storleksklass får från och med detta datum nyttja VVS-Installatörernas prislistetjänster endast ifråga om egendesignade listor samt en lista med genomsnittliga grossistpriser.

text: OMSTÄNDIGHETER

text: Branschföreningen för VVS-installatörer

text: 4. VVS-Installatörerna är en arbetsgivarorganisation inom Svenskt Näringsliv för VVS, kyla, industrirör och teknisk isolering och en riksomfattande branschorganisation inom VVS. VVS-Installatörernas omsättning uppgick år 2002 till ca sex miljoner kronor.

text: 5. VVS-Installatörerna har till uppgift att i enlighet med sina och Svenskt Näringslivs stadgar tillvarata och främja sina medlemmars gemensamma intressen såsom företagare och arbetsgivare i deras förhållande dels till företagens anställda och dels till de intressenter som påverkar företagens villkor. VVS-Installatörerna ska bl.a. utveckla och tillhandahålla hjälpmedel till medlemsföretagen så att de får stöd i arbetet och kan förbättra lönsamheten. Medlem i VVS-installatörerna skall vara medlem i Svenskt Näringsliv och följa dess stadgar och de särskilda avtal som träffas mellan Svenskt Näringsliv och VVS-Installatörerna . Medlem skall också följa VVS-Installatörernas stadgar och av förbundsstyrelsen fattade beslut. Medlem som inte följer stadgar eller beslut kan uteslutas ur förbundet.

text: 6. Rösträtt i föreningen tillkommer enligt stadgarna den som är medlem. Varje medlem har en röst. För varje påbörjat 10-tal anställda, utöver nio, har medlem ytterligare en röst. Ingen får rösta för mer än en tiondel av det vid mötet företrädda röstetalet.

text: 7. VVS-Installatörerna hade år 2002 totalt ca 1 090 medlemsföretag varav ca 925 var verksamma inom VVS (exklusive företag verksamma inom kyla och isolering). Det sammanlagda medlemsantalet med företagens filialer inräknade uppgick till cirka 1 415 inklusive kyla och isolering respektive 1 170 exklusive kyla och isolering. Medlemsföretagen är allt från enmansföretag till rikstäckande koncerner med ca 1 500 anställda. Medlemmarnas omsättning under år 2002 uppgick enligt uppskattning från VVS-Installatörerna till cirka 14 miljarder kronor, vilket motsvarar 70 procent av omsättningen på marknaden i Sverige.

text: 8. Huvuddelen av VVS-Installatörernas verksamhet bedrivs i dotterbolaget VVS-I Service. Det gäller bl.a. medlemsservice, utbildning, kursverksamhet, information och rådgivning, ackordsmätningar samt utgivning av branschtidningen VVS-Forum . I bolagets verksamhet ingår också den s.k. prislistavdelningen, som består av fyra personer. Prislistavdelningen har till uppgift att framställa och sälja prislistor. VVS-I Service omsättning uppgick år 2002 till ca 41 miljoner kronor.

text: 9. VVS-I Service skall enligt sin bolagsordning bl. a. utföra serviceverksamhet inom VVS-installations-, industrirörs- , sprinkler-, kylinstallations- och isoleringsbranscherna och därtill angränsande branscher inom energisektorn. Bolagets styrelse väljs årligen av VVS-Installatörernas styrelse.

text: 10. Verksamheten i VVS-Installatörerna och VVS-I Service bedrivs integrerat i samma lokaler och med gemensam VD. Samtliga ordinarie styrelseledamöter i servicebolaget är även styrelseledamöter eller VD i moderföreningen.

text: 11. VVS-Installatörernas föregångare Rörfirmornas Riksförbund (R) upplöstes den 31 december 1995. Förbundets tillgångar och skulder överfördes då till VVS-Entreprenörernas Arbetsgivareförbund (VVS-E), vilket namnändrades till VVS-Installatörerna .

text: 12. Fram till den 31 december 1996 bedrevs bl.a. prislisteverksamheten i Rörfirmornas Förlags- och Handels AB ( RFHAB ), ett dotterbolag till R och sedermera till nuvarande VVS-I Service. Fr.o.m. den 1 januari 1997 överfördes RFHAB :s verksamhet, inklusive prislisteverksamheten , till moderbolaget VVS-I Service. VVS-I Service hette tidigare Rörbranschens Medlemsservice i Stockholm AB (RMS).

text: Förfarandet

text: 13. VVS-Installatörerna erbjuder, via dotterbolaget VVS-I Service, ett flertal prislistetjänster med samlingsnamnet R-listan. Den mest omfattande listan kallas för Stora R-listan. Denna lista, som finns tillgänglig både på diskett och som pärm i lösbladssystem, erbjuds både till medlemmar och till icke-medlemmar. Stora R-listan innehåller enligt uppgift alla branschens frekventa artiklar, (i dagsläget ca 20 000 stycken). Listan redovisar produkterna med artikelbenämningar, tillverkare, mått, illustrationer och priser. Stora R-listan finns i flera olika prisnivåer. Priset i listorna 1-5 och lista 20 beräknas enligt två alternativa beräkningsmetoder vilka redogörs för nedan (i punkterna 14-19). Om man prenumererar på Stora R-listan kan man även köpa den s.k. Miniprislistan. Miniprislistan har samma innehåll som Stora R-listan. Den trycks i A5-format och är därför hälften så stor som Stora R-listan. Avsikten med att göra listan i det mindre formatet är att den ska vara en lättillgänglig materialprislista för arbetsledare och montörer.

text: 14. I det beställningsformulär för prislistor som VVS-Installatörerna tillhandahåller kan installationsföretagen som angetts välja mellan sex olika prisnivåer på Stora R-listan. Prisnivå nr 1 är enligt beställningsformuläret beräknad ungefär som den R-prislista som före

text: konkurrenslagens

text: ikraftträdande gavs ut av Rörfirmornas Riksförbund. Prisnivån i övriga fem listor ligger i ett fall högre och i övriga fall lägre än prisnivån i prislista 1. I beställningsformuläret anges att lista 2 har en prisnivå som ligger cirka 1 procent under den i lista 1, lista 3 har en prisnivå som ligger cirka 3 procent under lista 1 etc.

text: 15. Priset i listorna beräknas som nämnts ovan i olika steg enligt två metoder. Oberoende av vilken metod som används så beräknas först för varje produkt ett medelvärde av de priser som grossistföretagen Ahlsell AB :s , Dahl Sverige AB:s (Dahl), Onninen AB:s och GG-Carat AB anger i sina listor (steg 1). Med den ena metoden görs sedan ett pålägg direkt på detta genomsnittliga listpris. Med den andra metoden korrigeras priset först för installatörernas rabatter hos grossisterna [1] varefter ett pålägg görs. VVS-Installatörerna bestämmer storleken på pålägget individuellt för olika produktgrupper. Av betydelse i detta sammanhang är vilken prisnivå som kan tas ut på marknaden. VVS-Installatörerna strävar efter att listorna skall vara praktiskt användbara för installatörerna. Är prisnivån för hög eller för låg hör installatörerna av sig och efterfrågar en ändring.

text: 16. För varje produkt väljs den beräkningsmetod som ger lägst pris. Det är alltså detta pris som anges i Stora R-listan. Det torde i praktiken medföra att den första metoden tillämpas för produkter där installatörerna generellt sett får låga rabatter vid inköp från grossisterna och den andra metoden tillämpas för produkter med höga rabatter.

text: 17. Resultatet av beräkningarna blir enligt VVS-Installatörerna bl.a. att billiga produkter ges ett procentuellt sett högre pålägg och dyra produkter ett procentuellt sett lägre pålägg. Ett annat resultat är att de olika listorna tydligt inordnar sig i den prisnivåföljd som anges i VVS-Installatörernas beställningsformulär, dvs. produkterna är dyrast i lista 20. Därefter sjunker priset lista för lista. Lista 1 har näst högsta pris och lista 5 har lägst pris. I något fall är priserna lika för en produkt i två intilliggande prislistor (t.ex. lista 4 och lista 5). I ett urval av produkter uppgår prisskillnaden för samma produkt mellan intilliggande prislistor till ungefär samma absoluta tal (t.ex. 5 kronor eller 100 kronor). I genomsnitt ligger dock priserna i lista 2 cirka 1 procent under den i lista 1, lista 3 cirka 3 procent under lista 1 etc.

text: 18. Sammanfattningsvis medför ovan beskrivna omräkning av grossisternas prislistor enligt VVS-Installatörerna att prisnivåerna har ”anpassats till marknaden”.

text: 19. Större omräkningar av prislistan har skett vid några tillfällen sedan 1993 och mindre ändringar har skett löpande, framförallt föranlett av kontakter med prislistans användare. Omräkningarna har rört rabattnivåer och pålägg.

text: 20. Både medlemmar och icke-medlemmar abonnerar på VVS-Installatörernas prislistetjänster . Mer än hälften av det totala antalet prislisteabonnenter (drygt 600 abonnenter) väljer Stora R-listan med prisnivå 1. Till abonnenterna hör både stora företag (med en årlig omsättning på mer än 100 miljoner kronor) [2] och små företag (med en årlig omsättning på mindre än 5 miljoner kronor). Abonnenterna är spridda över hela Sverige. Ett mindre antal abonnenter (ca 200 abonnenter) väljer stora R-listan med annan prisnivå. Företagen abonnerar på en lista per driftsställe, vilket betyder att ett företag kan ha flera abonnemang.

text: Grossistprislistan

text: 21. I Stora R-listan ingår också en grossistprislista, lista 99, med genomsnittliga grossistpriser samt disketter med respektive grossists priser.

text: ”Egendesignade” listor

text: 22. Vidare ingår i Stora R-listan även möjligheten för företag att beställa s.k. egendesignade listor. Det finns fem olika listor med egen design som inte beräknas utifrån R-listan utan i stället enligt instruktioner från respektive beställare. Dessa beställs av filialer till vardera NVS Installation AB, Calor AB, AB Infjärdens Värme, Bravida AB respektive Reko, som är en kedja med ca 70 VVS-installatörer spridda över hela Sverige. Nämnda fem kunder tecknar sammanlagt 220 abonnemang av denna typ av lista. Filialer till ett flertal av ovan nämnda företag abonnerar även på stora R-listan med prisnivå 1.

text: Marknaden

text: 23. VVS-Installationer utförs inom delsegmenten värme, ventilation och sanitet. Ventilationsföretagen organiseras normalt inte av VVS-Installatörerna utan av Svensk Ventilation respektive Plåtslageriernas Riksförbund. Kyla, industrirör och isolering räknas dock till VVS och företag i dessa branscher organiseras normalt av VVS-Installatörerna .

text: 24. VVS-branschens värdekedja består i huvudsak av tre led: fabrikantled, grossistled och installatörsled . Antalet produktgrupper på VVS-marknaden är mycket stort. På flera produktmarknader kännetecknas fabrikantledet av hög företagskoncentration. VVS-fabrikanternas produkter distribueras nästan uteslutande till grossistföretagen, med undantag för den del av produktionen som går på export. VVS-fabrikanterna omsätter årligen ca 14 miljarder kronor, varav ungefär hälften går på export.

text: 25. Grossistledets funktion är att lokalt tillhandahålla ett brett produktsortiment från ett stort antal leverantörer till många kunder, framför allt VVS-installatörer. Sortimentet inom VVS-grossisthandeln omfattar 35 000–40 000 artiklar. [3] Även grossistledet är koncentrerat. De tre rikstäckande VVS-grossisterna, Ahlsell, Dahl och Onninen, har tillsammans ca 90 procent av marknaden. [4] Utöver dessa företag finns 20–30 mindre grossistföretag med en begränsad geografisk täckning. [5] Till dessa hör bl.a. Lundagrossisten AB och Dahls dotterbolag GG-Carat . Grossistledet omsätter årligen ca 8 miljarder kronor.

text: 26. Företagen i installationsledet är grossisternas klart största kundkategori. Antalet företag i installationsledet uppgår till drygt 4 000. [6] De tre största företagen är NVS Installation AB, Bravida AB och Calor AB med sammanlagt ca 30 procent av marknaden. [7] Hälften av företagen på marknaden är enmansföretag utan anställda, en tredjedel av företagen har 1–4 anställda och endast ett fåtal företag har fler än 500 anställda. [8] Installationsledet omsätter årligen ca 20 miljarder kronor och sysselsätter ca 20 000 personer. [9] Medlemmar i branschföreningen VVS-Installatörerna står för ca 70 procent av omsättningen på marknaden. [10]

text: 27. Enligt VVS-Installatörerna utför flertalet installatörer de flesta uppdrag som förekommer på marknaden. Få VVS-installatörer har specialiserat sig på marknaden, men de minsta företagens begränsade kapacitet hindrar dem från att genomföra de största uppdragen. [11] Stora kundgrupper är byggherrar, privata fastighetsbolag, allmännyttan och konsumenter. Konkurrensen mellan installatörerna utspelar sig på lokala eller regionala marknader. [12]

text: 28. Installationsföretag agerar i stor utsträckning underentreprenör till byggföretag. Underentreprenörernas anbud till byggföretagen omfattar nästan alltid såväl material som arbete. [13] Det har upplevts svårt för byggföretag att köpa installationstjänsten separat och att köpa varor direkt från tillverkare eller grossist. [14] Direktförsäljningen av VVS-produkter från fabrikant- och grossistledet till byggföretagen är också mycket begränsad. Även övriga kunder på installationsmarknaden köper nästan uteslutande installationstjänsten och därtill hörande material i ett sammanhang och av samma leverantör. Installatörerna föredrar i allmänhet att tillhandahålla såväl material som installatörstjänster. Detta beror på att en del av installatörernas vinstmarginal ligger i påslag på materialet i kombination med kundernas ovilja att kompensera för detta genom höjt timpris, men även på problem med garantier och liknande.

text: rättslig bedömning

text: Förbudet i

text: 6 §

text: KL

text: Allmänt

text: 29. Enligt

text: 6 §

text: KL är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat.

text: Avtal

text: 30. För att ett visst förfarande skall omfattas av förbudet i

text: 6 §

text: KL krävs bl.a. att det är fråga om samarbete mellan två eller flera företag och att samarbetet har sin grund i ett avtal, beslut av en sammanslutning av företag eller samordnat förfarande mellan företag (

text: 3 §

text: KL).

text: 31. Med beslut av en sammanslutning av företag avses t.ex. beslut av branschföreningar. Det krävs inte att föreningens styrelse har fattat ett formellt beslut för att avtalskriteriet ska vara uppfyllt. Enligt EG-domstolens praxis omfattar begreppet ”beslut av en sammanslutning av företag” även rekommendationer från en sammanslutning till sina medlemmar i situationer när medlemmarna inte behöver följa dessa. Det är inte heller nödvändigt att det är själva föreningen som agerar. Åtgärder som vidtas av t.ex. ett servicebolag som ägs av föreningen kan betraktas som beslut av en företagssammanslutning. Det enskilda medlemsföretaget behöver inte ha deltagit i eller godkänt beslutet för att det ska anses omfattat av de åtgärder och beslut som vidtas av företagssammanslutningen. Grunden härförligger i själva medlemskapet genom vilket medlemmarna har överlåtit viss beslutanderätt till företagssammanslutningen. Även en företagssammanslutnings faktiska agerande kan anses utgöra ett beslut av en sammanslutning av företag i KL :s mening, i vart fall då det sker inom ramen för sammanslutningens syfte.

text: 32. Huvuddelen av VVS-Installatörernas verksamhet bedrivs i dotterbolaget VVS-I Service. Det gäller bl.a. medlemsservice, utbildning, kursverksamhet, information och rådgivning, ackordsmätningar , utgivning av branschtidningen VVS-Forum samt framställning och försäljning av prislistor. Verksamheten i VVS-I Service är således till stora och viktiga delar direkt inriktad på att stödja medlemmarna i deras affärsverksamhet.

text: 33. Det kan också nämnas att medlemsföretagen i VVS-Installatörerna har 20 procent rabatt på ifrågavarande prislistor. Att produktionen och utgivandet av prislistorna görs av VVS-I Service samt att ett antal abonnenter inte är medlemmar ändrar inte det förhållandet att utgivandet av listan främst skall ses som en service till medlemmarna eller som ett sätt att främja medlemmarnas gemensamma intressen. Vinsten som genereras kommer också medlemmarna till del. Ordningen med verksamhet placerad i ett dotterbolag är att se som en intern arbetsfördelning inom VVS-Installatörerna .

text: 34. Beslutet att framställa och erbjuda abonnemang på stora R-listan är mot bakgrund av ovanstående ett beslut av en sammanslutning av företag. Enligt

text: 3 §

text: KL skall vad som i lagen sägs om avtal tillämpas också på denna typ av beslut varför bestämmelsen i

text: 6 §

text: KL är tillämplig på det aktuella förfarandet.

text: Konkurrensbegränsning

text: 35. För att ett samarbete mellan företag skall omfattas av förbudet i

text: 6 §

text: KL krävs att dess syfte eller resultat är att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen. Ett samarbete vars syfte är konkurrensbegränsande är förbjudet i sig. [15] Det krävs i ett sådant fall inte att någon effekt påvisas.

text: 36. Bedömningen av huruvida ett konkurrensbegränsande syfte legat till grund för ett samarbete sker utifrån objektiva kriterier. Med syfte avses således inte avtalsparternas subjektiva avsikter utan vad som i sig framstår som målet med ett avtal av ifrågavarande slag. Om det är klart att ett avtal typiskt sett riskerar att begränsa konkurrensen är detta avtalets syfte vid tillämpningen av

text: 6 §

text: KL. [16] EG-domstolen har fastslagit att vissa typer av avtal, såsom horisontella avtal om priser och marknadsuppdelning, i sig anses ha till syfte att snedvrida marknadens struktur. [17] Att enbart ett konkurrensbegränsande syfte är tillräckligt innebär att ett företag kan överträda

text: 6 §

text: KL redan genom att ingå ett konkurrensbegränsande avtal. Avtalet behöver alltså inte faktiskt ha tillämpats.

text: 37. Förbudet i

text: 6 §

text: KL gäller särskilt avtal som innebär att inköps- eller försäljningspriser eller andra affärsvillkor direkt eller indirekt fastställs (

text: 6 § 2 st. 1 p

text: KL). I förarbetena till KL sägs bl.a. att prisöverenskommelser till sin natur innebär ett hämmande av konkurrensen, eftersom priset är det viktigaste medlet för konkurrens och att det därför finns anledning att se särskilt strängt på sådant samarbete. [18]

text: 38. Ett avtal om prissamarbete behöver inte vara bindande för att omfattas av förbudet. Även rekommendationer om priser kan vara förbjudna. Detta gäller särskilt horisontella prisrekommendationer, dvs. prisrekommendationer som ges ut i samarbete mellan företag i samma försäljnings- eller inköpsled . [19] Bakom förbudet i

text: 6 §

text: KL ligger insikten att det finns uppenbar risk att horisontella prisrekommendationer leder till prisstelhet och bristande priskonkurrens. Prisrekommendationer möjliggör för de deltagande företagen att med större säkerhet förutse varandras prissättning. [20]

text: 39. Marknadsdomstolen fann exempelvis med beaktande av ovanstående i målet Vivo Stockholm [21] att Vivo Stockholms centralt utarbetade rekommenderade priser utgjorde en horisontell prissamverkan som kunde anses hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen.

text: 40. Avsikten med VVS-Installatörernas utgivning av prislistor är bl.a. att bistå företagen i deras prissättning. Genom utgivningen genereras en vinst i verksamheten vilken tillfaller VVS-Installatörerna . En förutsättning är att prislistorna anpassas på ett sådant sätt att kunderna finner dem användbara. VVS-Installatörerna har anfört att prislistorna är nödvändiga som hjälpmedel för installatörerna eftersom dessa inte har resurser eller tid att upprätta egna prislistor. Det sägs vidare att det är orealistiskt för de berörda enskilda installatörerna att på egen hand katalogisera och prissätta alla produkter.

text: 41. Det faktum att listan erbjuds i flera olika prisnivåer kan ses som en möjlighet för företagen att anpassa prisnivån till konkurrensintensiteten på den lokala marknaden utan att för den skull självständigt behöva ta ställning till priset på varje produkt. Även om installatörerna har en viss möjlighet att påverka prisnivån genom att välja mellan ”de olika prisnivåerna” finns en risk för prisstelhet samt långtgående enhetlighet i framförallt påläggsstruktur och i förlängningen priset. I detta sammanhang kan tilläggas att i nuläget cirka 75 procent av abonnenterna väljer lista 1.

text: 42. Grossistprislistan, (lista 99) och de egendesignade listorna bestäms på ett annat sätt än lista 1-5 och lista 20. Grossistprislistan är endast en sammanställning av grossistpriser och innehållet i de egendesignade listorna bestäms av kunderna själva. Dessa listor skiljer sig därmed från Stora R-listans övriga listor och kan inte anses begränsa konkurrensen.

text: 43. Priserna i Stora R-listan, såvitt avser lista 1-5 och lista 20, fastställs utan att beakta för företagen påverkbara kostnader som exempelvis specifika värden som pålägg m.m. och VVS-Installatörerna ”marknadsanpassar prisnivåerna”. Det ovan beskrivna förfarandet går således klart längre än ett samarbete rörande ren kalkylhjälp som exempelvis gemensamt utarbetande av kalkylunderlag eller kalkyleringsmodeller som beaktar för de enskilda företagen opåverkbara kostnader som är gemensamma för dem, t.ex. mervärdeskatt, och som inte innehåller några specifika värden som kan variera mellan företagen, t.ex. påslag i procent för vissa delmoment. Sådana samarbeten omfattas inte av förbudet i

text: 6 §

text: KL.

text: 44. VVS-Installatörerna är en stor branschförening vars medlemsföretag sammantaget har en betydande marknadsandel. Branschföreningen tillhandahåller en prislista som går längre än tillåten kalkylhjälp. Listan tillämpas av företagen i VVS-branschen. Detta utgör ett förfarande som har ett objektivt sett konkurrensbegränsande syfte.

text: Märkbarhet

text: 45. En förutsättning för att ett konkurrensbegränsande samarbete ska omfattas av förbudet i

text: 6 §

text: KL är att det hindrar, begränsar eller snedvrider konkurrensen på ett märkbart sätt, dvs. har ekonomiska verkningar av någon betydelse. Därvid har företagens marknadsandelar stor betydelse. Beräkningen av ett företags marknadsandel förutsätter att den relevanta marknaden avgränsas. Detta sker genom en bestämning av dels en produktmarknad, dels en geografisk marknad. Europeiska kommissionen (kommissionen) har givit ut ett tillkännagivande om hur den anser att man skall gå till väga vid definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning. [22] Marknadsdomstolen har i flera avgöranden hänvisat till kommissionens metod även vid tillämpningen av KL. [23]

text: 46. Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter som köparna anser vara utbytbara, dvs. sådana produkter som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. I bedömningen av relevant produktmarknad beaktas även substitutionsmöjligheterna från utbudssidan . Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilken konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren. När den geografiska marknaden avgränsas har bl.a. transportmöjligheter och transportkostnader betydelse.

text: 47. Konkurrensverket har i ett allmänt råd om avtal av mindre betydelse (bagatellavtal) [24] angivit hur verket tolkar begreppet märkbart sätt. Av punkten 11 i rådet framgår att ett avtal mellan företag som tillverkar eller säljer varor eller tillhandahåller tjänster i regel inte begränsar konkurrensen på ett märkbart sätt om avtalsparterna och till dem anknutna företag tillsammans har en marknadsandel på den relevanta marknaden som inte överstiger 10 procent om avtalet gäller mellan företag i samma tillverkningsled eller försäljningsled , s.k. horisontella avtal. Enligt punkten 12 kan det vid horisontella avtal som har till syfte eller som får till resultat att priser fastställs inte uteslutas att

text: 6 §

text: KL kan vara tillämplig även om avtalsparternas marknadsandelar understiger 10 procent. Det framgår också av praxis att för horisontella avtal som har till syfte att priser fastställs eller att produktion eller försäljning begränsas eller att marknader eller inköpskällor delas upp gäller att sådana avtal i princip alltid är märkbart konkurrens-begränsande oavsett marknadsandelar. [25]

text: 48. Även om VVS-installatörernas tjänster och produkter utifrån köparens synvinkel inte kan anses vara utbytbara med varandra utgör de ett naturligt sammanhållet och avgränsat utbud för köparen. Köparen förväntar sig att kunna köpa de flesta tjänster och de produkter som krävs för respektive installation av en och samma leverantör, vid anlitande av en installatör. Flertalet VVS-installatörer utför också de flesta typer av uppdrag som förekommer på marknaden och de installerar ogärna material som de inte själva har levererat, bl.a. beroende på att materialförsäljning står för en inte obetydlig del av installatörernas vinst och på grund av oklarheter kring långsiktiga garantier. VVS-installatörerna på marknaden konkurrerar med varandra om de uppdrag som förekommer på VVS-installationsmarknaden och konkurrensen beror inte på vilken tjänst och vilka produkter som efterfrågas i det enskilda fallet.

text: 49. Mot bakgrund av det anförda bör den relevanta produktmarknaden i detta ärende avgränsas till installationstjänster med därtill hörande materialförsäljning.

text: 50. Den relevanta produktmarknaden skulle också kunna avgränsas snävare. Mot bakgrund av att medlemsföretagen har en stark ställning i hela VVS-installationsbranschen samt att flertalet installatörer utför de flesta typer av uppdrag som förekommer på marknaden (endast ett litet antal VVS-installationsföretag är nischade mot särskilda uppdrag eller kundsegment) bedöms medlemsföretagens marknadsandel alltjämt vara jämförbar med marknadsandelen på hela VVS-installationsmarknaden även om den relevanta produktmarknaden avgränsas snävare. Med anledning av att förfarandet begränsar konkurrensen på ett klart märkbart sätt även vid en snävare marknadsavgränsning finner Konkurrensverket inte anledning att närmare utreda frågan om huruvida en sådan marknadsavgränsning skulle kunna anses mer relevant.

text: 51. Stora R-prislistan har en generell tillämpning bland VVS-Installatörernas medlemsföretag. Företagen är spridda över hela landet, varför den relevanta geografiska marknaden är Sverige.

text: 52. VVS-Installatörernas medlemsföretag har en marknadsandel på cirka 70 procent på den relevanta marknaden. Denna marknadsandel har legat på ungefär samma nivå åtminstone sedan 1993.

text: 53. Branschorganisationens tillhandahållande av Stora R-listan begränsar således konkurrensen på ett märkbart sätt och omfattas därför av förbudet i

text: 6 §

text: KL.

text: Anmälan för undantag

text: 54. VVS-Installatörerna har i en skrivelse den 31 oktober 2003 anmält tillhandahållandet av Stora R-listan för undantag enligt

text: 8 §

text: KL. VVS-Installatörerna har inkommit med en kompletterande skrivelse den 14 januari 2004.

text: 55. Enligt

text: 8 §

text: KL får Konkurrensverket besluta om undantag från förbudet i

text: 6 §

text: KL för ett avtal som 1. bidrar till att förbättra produktionen eller distributionen eller till att främja tekniskt eller ekonomiskt framåtskridande, 2. tillförsäkrar konsumenterna en skälig andel av den vinst som därigenom uppnås, 3. bara ålägger de berörda företagen begränsningar som är nödvändiga för att uppnå målet i 1, och 4. inte ger de berörda företagen möjlighet att sätta konkurrensen ur spel för en väsentlig del av nyttigheterna i fråga. Samtliga villkor skall vara uppfyllda för att undantag skall kunna beviljas.

text: 56. VVS-Installatörerna har anfört att tillhandahållandet av Stora R-listan leder till kostnads- och resursbesparingar samt till ett bättre och mera välsystematiserat produktutbud för företagen. Konkurrensverket ifrågasätter inte att Stora R-listan kan underlätta för framför allt mindre företag vid deras prissättning när sortimentet är omfattande. Som tidigare nämnts medför dock Stora R-listan risker för prisstelhet och för att prissättningen blir förutsebar företagen emellan. Det är dessutom praktiskt omöjligt för en gemensam organisation att räkna ut ”korrekta” priser som tar hänsyn till olika företags efterfråge- och kostnadsförhållanden, särskilt vid ett stort sortiment. Risk finns att tillhandhållandet av Stora R-listan leder till en generellt alltför hög prisnivå eftersom priserna sätts med avsikt att Stora R-listan skall vara användbar för så många företag som möjligt på marknaden, även de mindre effektiva. Användandet av prislistor riskerar därmed att minska effektiviteten på marknaden och leda till välfärdsförluster. Det är i allmänhet det enskilda företaget som är bäst lämpat att sätta priserna på sina produkter eller tjänster.

text: 57. Risken för negativa effekter på konkurrensen är särskilt påtaglig när inte endast små företag ingår i samarbetet. Förutsättningarna för mindre företag att handha administration och själva sätta sina priser har med den tekniska utvecklingen de senaste åren dessutom förbättrats. Konkurrensverket kan inte se att utgivandet av stora R-listan på något sätt skulle förbättra produktutbudet på marknaden.

text: 58. VVS-Installatörerna har anfört att de stora byggföretagen utgör en viktig kundgrupp för installationsföretagen, varav de flesta är små företag, och att detta skapar en obalans dem emellan med en stark förhandlingsposition för kunderna. Det har dock konstaterats att stora internationella byggföretag har haft svårigheter att dels gå förbi installatörsledet och köpa material från grossisterna och dels att få ett installationsföretag att installera material som byggföretagen själva tillhandahåller. Detta faktum är tecken på att de stora byggföretagen inte har en stark förhandlingsposition gentemot installationsföretagen.

text: 59. Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket att samarbetet inte uppfyller de krav som uppställs i punkterna 1 och 2 i

text: 8 §

text: KL.

text: 60. Även om punkterna i 1 och 2 inte är uppfyllda vill Konkurrensverket anföra följande beträffande punkten 3.

text: 61. VVS-Installatörerna har avseende denna punkt anfört att kravet i punkten 3 är uppfyllt eftersom företagen inte åläggs några begränsningar i och med att beställning och användning av prislistor är frivillig och att det inte förekommer någon rekommendation att beställa eller använda någon viss lista. Konkurrensverket anser dock att det finns samarbeten som underlättar företagens prissättning utan att de omfattas av

text: 6 §

text: KL. Det gäller exempelvis gemensamt utarbetande av kalkylunderlag eller kalkyleringsmodeller som beaktar för de enskilda företagen opåverkbara kostnader som är gemensamma för dem, t.ex. mervärdeskatt, och som inte innehåller några specifika värden som kan variera mellan företagen, t.ex. påslag i procent för vissa delmoment. Priserna i Stora R-listan fastställs utan att beakta för företagen påverkbara kostnader som exempelvis specifika värden som pålägg m.m. och VVS-Installatörerna ”marknadsanpassar prisnivåerna”. Detta förfarande innebär att VVS-Installatörernas tillhandahållande av Stora R-listan går utöver vad som kan anses nödvändigt för att uppnå de positiva effekter som åsyftas i punkten 1. Detta gäller oavsett om villkoren i punkten 1 och 2 anses uppfyllda eller inte.

text: 62. Redan det förhållandet att samtliga villkor under punkterna 1, 2 och 3 inte är uppfyllda, på sätt som redogjorts för ovan, innebär att undantag inte kan beviljas för VVS-Installatörernas tillhandahållande av Stora R-listan. Konkurrensverket anför trots detta följande avseende villkoret i punkten 4. VVS-Installatörerna har avseende denna punkt bl.a. anfört att de företag som har tillgång till Stora R-listan är mindre och medelstora företag och att det är en fördel från konkurrenssynpunkt att prislistorna stärker de mindre installationsföretagens konkurrenskraft i förhållande till de stora rikstäckande företagen i branschen. Som nämnts ovan anser Konkurrensverket att VVS-Installatörernas tillhandahållande av Stora R-listan torde innebära en viss avlastning, speciellt för de mindre företagen. Tillhandahållandet av Stora R-listan är dock inte avgränsat enbart till de mindre företagen utan omfattar även större företag i branschen. Med hänvisning till detta samt till vad Konkurrensverket i övrigt anfört beträffande de konkurrensbegränsande effekter som följer av tillhandahållandet av Stora R-listan, anser verket inte heller att villkoret i punkten 4 är uppfyllt.

text: 63. Konkurrensverket finner således att förutsättningarna för undantag inte är uppfyllda. Undantag skall därför inte beviljas.

text: Åläggande

text: 64. VVS-Installatörerna skall åläggas enligt

text: 23 §

text: KL att upphöra med att tillhandahålla Stora R-listan. Åläggandet bör förenas med vite.

text: Tidpunkt för åläggandets ikraftträdande

text: 65. VVS-Installatörerna har hemställt att, om ett åläggande beslutas, åläggandet skall träda ikraft ett år efter dagen för beslutet alternativt, för det fall VVS-Installatörerna överklagar beslutet, först efter det att Marknadsdomstolen har avgjort ärendet. Som skäl för detta har angetts att såväl VVS-I Service som prislistekunderna behöver en omställningsperiod för att rätta sig efter åläggandet på ett ekonomiskt och organisatoriskt rimligt sätt. Både VVS-I Service och kunderna måste noga överväga vilket eller vilka alternativ till den nuvarande prislistetjänsten som är lämpliga.

text: 66. Enligt

text: 24 §

text: KL gäller ett åläggande omedelbart, om något annat inte bestäms. Vid bedömningen av frågan om det i ärendet finns skäl som motiverar ett frångående av huvudregeln måste hänsyn tas till å ena sidan den tidrymd som är nödvändig för att de krav som åläggandet ställer faktiskt skall kunna uppfyllas och å andra sidan vikten av att de konkurrensbegränsande verkningarna av det förfarande som åläggandet avser att undanröja utan onödig tidsutdräkt kommer att upphöra. Eftersom ett stort antal av VVS-Installatörernas abonnenter är små företag och den aktuella prislistan omfattar ett stort antal artiklar är det inte orimligt att VVS-Installatörerna får viss tid på sig att avveckla prislistan i sin nuvarande utformning samt att möjligen hitta en ny ordning för att ge stöd åt sina medlemmar.

text: 67. Mot bakgrund av det anförda och oaktat Stora R-listans konkurrensbegränsande verkningar finner Konkurrensverket att skäl föreligger som motiverar att huvudregeln i

text: 24 §

text: KL frångås och att tidpunkten för åläggandets ikraftträdande bestäms till sex månader från och med dagen för beslut, (dvs. fr.o.m. den 3 september 2004 )

text: Hur man överklagar , se bilaga 2.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Eva Kullberg Tideman. I den slutliga handläggningen har också byråchefen Rolf Larsson deltagit.

text: Claes Norgren Eva Kullberg Tideman

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverket s webbplats.

text: Bilaga 1

text: VVS-Installatörerna erbjuder, via dotterbolaget VVS-I Service, en prislista som kallas för Stora R-listan. Denna lista, som finns tillgänglig både på diskett och som pärm i lösbladssystem, erbjuds både till medlemmar och till icke-medlemmar. Stora R-listan innehåller, enligt uppgift branschens alla frekventa artiklar, (i dagsläget ca 20 000). Listan redovisar produkterna med artikelbenämningar, tillverkare, mått, illustrationer och priser. I Stora R-listan ingår listorna 1-5 och 20. Den som prenumererar på Stora R-listan kan även köpa den s.k. Miniprislistan med samma innehåll som Stora R-listan. Miniprislistan trycks i A5-format och är därför hälften så stor som Stora R-listan.

text: [1] Rabatterna uppskattas med hjälp av undersökningar som VVS-Installatörerna gör hos installatörerna.

text: [2] Från den 1 november 2003 har emellertid företag med en årsomsättning på över 80 miljoner kronor inte tillgång till prislistorna, se vidare stycke 20.

text: SOU 2000:44, s 49

text: och

text: SOU 2002:115, s 101

text: SOU 2002:115, s 101

text: SOU 2000:44, s 95

text: och

text: SOU 2002:115

text: , s 102.

text: [7] Svar från VVS-I, ab 62.

text: SOU 2002:115

text: , s 102.

text: [9] Omsättningen är uppskattad av VVS-installatörerna, VVS-installatörernas svar, ab 13.

text: [10] Svar från VVS-I, ab 13.

text: [11] Svar från VVS-I, ab 13.

text: SOU 2000:44

text: , bilaga 3, s. 52–53.

text: SOU 2002:115

text: , s. 125-126.

text: SOU 2002:115

text: , s. 121-122,

text: SOU 2000:44

text: , s. 137 och 154, pressmeddelande från EIO den 12 mars 2002, ab 55.

text: [15] Se bl.a. Uponor,

text: MD 2003:2

text: Prop. 1992/93:56

text: s.72 f. och Förstainstansrättens dom T 374/94 European Night Services.

text: [17] Se bl.a. EG-domstolens dom i

text: mål C-49/92

text: Anic Partecipazioni, REG 1999 s. I-4125 och dom i mål C 199/92 Hüls AG, REG 1999 s. I-4287.

text: Prop. 1992/93:56, s. 73

text: Prop. 1992/93:56, s. 74

text: , se också EG-domstolens dom i

text: mål 8/72

text: Vereeniging van Cementhandelaren REC 1972, s. 977.

text: [20] Se bl.a.

text: Prop. 1992/93:56

text: s.73 f., EG-domstolens dom i

text: mål 8/72

text: Vereeniging van Cementhandelaren REC 1972 s. 977.

text: MD 1997:11

text: [22] Europeiska kommissionens tillkännagivande om definition av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning, EGT nr C 327, 9.12.1997, s. 5.

text: [23] Se bl. a. Posten ,

text: MD 1998:15

text: [24] Konkurrensverkets allmänna råd om avtal av mindre betydelse (bagatellavtal) som inte omfattas av förbudet i

text: 6 § konkurrenslagen ( 1993:20 )

text: KKVFS 1999:1

text: [25] Se bl.a. Förstainstansrättens dom i förenade målen T-45 och 47/98, Krupp Thyssen m.fl. och Uponor,

text: MD 2003:2


title: Västra Götalandsregionen – Inköp av hyrläkartjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av hyrläkartjänster från Medicross AB. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Magnus Johansson. Föredragande har varit Axel Asp.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer: allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning.

text: de till förutsättningarna att nå önskat resultat. Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Lantmännen ek för., Lantbrukarnas Ekonomi AB, Hushållningssällskapet Ekonomi AB, Växa Sverige ek för., Arla Foods AB, Scan Sverige AB, Agronod AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Jordbruk, skogsbruk och fiske
Teknik, IT och telekom

title: Lantmännen ek för. m.fl.

sammanfattning: Prövning av företagskoncentration, dnr 498/2024 – Lantmännen, LRF, Hushållningssällskapet, Växa, Arla och Agronod AB.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2024-08-20 (Dnr 498/2024)

text: I juni 2024 anmälde Lantmännen, LRF, Hushållningssällskapet, Växa, Arla och Scan en företagskoncentration som avser bildandet av det självständigt fungerande gemensamma företaget Agronod AB. Agronod ska bland annat tillhandahålla datadelningstjänster för jordbruksdata och digitala jordbrukstjänster.

text: Konkurrensverkets inledande utredning har visat att värdet på den jordbruksdata som förväntas samlas och delas via Agronod är högt. Värdet förväntas kontinuerligt att öka i takt med att jordbruket digitaliseras och automatiseras och nya digitala verktyg och tjänster tas fram. Tillgången till både jordbruksdata och datadelningsinfrastruktur är av central betydelse för denna utveckling och behovet av sådan data finns bland marknadsaktörer i olika led av värdekedjan inom jordbruksnäringen och bland utvecklare av digitala tjänster och verktyg.

text: För att Konkurrensverket ska kunna ta slutlig ställning till företagskoncentrationen krävs ytterligare utredning och analys av de effekter som koncentrationen kan komma att ge upphov till. Konkurrensverket beslutar därför att genomföra en så kallad särskild undersökning.

text: Konkurrensverket har nu ytterligare tre månader på sig att utreda ärendet. Senast den 20 november 2024 ska Konkurrensverket besluta om koncentrationen ska lämnas utan åtgärd eller om den ska förbjudas.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2024-12-16 (Dnr 498/2024)

text: Den 28 november 2024 fick ägarbolagen ta del av Konkurrensverkets utkast till beslut om ingripande mot den anmälda koncentrationen. Den 9 december 2024 återkallade ägarbolagen sin anmälan om koncentration. Det skedde efter att bolagen hade ingått ett tilläggsavtal där vetorättigheter som enligt anmälan gett ägarbolagen gemensam kontroll över Agronod utgick. Enligt ägarbolagen innebär det att samarbetet kring Agronod inte längre utgör en företagskoncentration.

text: Eftersom ägarbolagen har återkallat sin anmälan har Konkurrensverket inte förutsättningar att fortsätta pröva den anmälda koncentrationen i sak och avslutar därför ärendet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Anmälan om företagskoncentration – datadelningstjänster för jordbruksdata; beslut om särskild undersökning Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket beslutar att genomföra en särskild undersökning enligt

text: 4 kap. 11 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, av den företagskoncentration som Lantmännen ek för. (769605-2856), Lantbrukarnas Ekonomi AB (556032-9269), Hushållningssällskapet Ekonomi AB (559315-0773), Växa Sverige ek för. (769621- 2344), Arla Foods AB (556579-4400), och Scan Sverige AB (556655-4597) har anmält den 18 juni 2024 och som avser bildandet av det självständigt fungerande gemensamma företaget Agronod AB (559270-6245).

text: Beslutet gäller omedelbart.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Lantmännen ek för. (”Lantmännen”), Lantbrukarnas Ekonomi AB (”LRF”), Hushållningssällskapet Ekonomi AB (”Hushållningssällskapet”), Växa Sverige ek för. (”Växa”), Arla Foods AB (”Arla”) och Scan Sverige AB (”Scan”) (tillsammans ”Ägarbolagen”) har den 18 juni 2024 i enlighet med

text: 4 kap. 6 §

text: KL anmält koncentrationen som avser bildandet av det självständigt fungerande gemensamma företaget Agronod AB (”Agronod”).

text: 2. Av Ägarbolagen är Arla, Lantmännen och Växa lantbrukskooperativ inom olika sektorer av lantbruket. Scan är ett livsmedelsföretag som ägs av Lantmännen. LRF och Hushållningssällskapet är medlemsdrivna organisationer där många medlemmar är lantbrukare.

text: 3. Agronod är aktivt inom den digitala jordbrukssektorn och ska tillhandahålla datadelningstjänster för jordbruksdata och digitala jordbrukstjänster.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: 4. En företagskoncentration som prövas enligt

text: 4 kap. 1 §

text: KL ska förbjudas om den är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Vid prövningen av om en företagskoncentration ska förbjudas ska särskilt beaktas om den medför att en dominerande ställning skapas eller förstärks.

text: 5. Enligt

text: 4 kap. 11 §

text: KL ska Konkurrensverket inom 25 arbetsdagar från och med det att en fullständig anmälan inkommit meddela beslut om att antingen genomföra en särskild undersökning av koncentrationen eller lämna koncentrationen utan åtgärd.

text: 6. Konkurrensverket får enligt

text: 4 kap. 17 § andra stycket

text: KL på begäran av en part i företagskoncentrationen tillfälligt stoppa löptiden för den frist som anges i

text: 4 kap. 11 §

text: KL under så många arbetsdagar som verket bestämmer.

text: 7. Anmälan om företagskoncentration inkom till Konkurrensverket den 18 juni 2024. Beslut i ärendet skulle därmed ha meddelats senast den 24 juli 2024. Ägarbolagen inkom den 17 juli 2024 med en begäran om att Konkurrensverket tillfälligt skulle stoppa löptiden för fristen under 19 arbetsdagar. Konkurrensverket fattade ett sådant beslut den 19 juli 2024, med följd att det datum Konkurrensverket senast ska meddela beslut enligt

text: 4 kap. 11 §

text: KL flyttades till den 20 augusti 2024. Detta beslut har således meddelats inom föreskriven tid.

text: 8. Under utredningen hittills har Konkurrensverket genomfört ett flertal utredningsåtgärder. Bland annat har Konkurrensverket inhämtat synpunkter om marknadsförhållanden och den planerade koncentrationen från ett stort antal faktiska och potentiella kunder, konkurrenter och leverantörer till Agronod och Ägarbolagen. Konkurrensverket har även analyserat interna handlingar tillhörande Ägarbolagen och inhämtat uppgifter från Agronod och Ägarbolagen avseende jordbruksdata som samlas och delas, eller kan komma att samlas och delas, av Agronod.

text: 9. Utredningen har visat att värdet på den jordbruksdata som kan samlas och delas via Agronod är högt. Värdet förväntas kontinuerligt att öka i takt med att jordbruket digitaliseras och automatiseras och nya digitala verktyg och tjänster tas fram. Tillgången till både jordbruksdata och datadelningsinfrastruktur är av central betydelse för denna utveckling och behovet av sådan data finns bland marknadsaktörer i olika led av värdekedjan inom jordbruksnäringen och bland utvecklare av digitala tjänster och verktyg.

text: 10. Utredningen har visat att bildandet av det självständigt fungerande gemensamma företaget väcker oro bland faktiska och potentiella kunder, leverantörer och konkurrenter till Agronod och Ägarbolagen. Det finns farhågor att tillgången till Agronods datadelningsinfrastruktur och den jordbruksdata som förväntas samlas hos Agronod kommer att begränsas till Ägarbolagen eller tillgängliggöras på olika villkor beroende på om datakunden är en konkurrent (faktisk eller potentiell) till Agronod eller Ägarbolagen på en eventuell marknad för datadelning av lantbruksdata, marknader för digitala jordbrukstjänster eller något av Ägarbolagens kärnverksamhetsmarknader. Det finns en oro bland marknadsaktörer att Ägarbolagen genom kontroll av datadelningsinfrastrukturen och en förväntat stor del av svensk jordbruksdata ska kunna stärka sina ställningar på Ägarbolagens respektive kärnverksamhetsmarknader och tillskansa sig konkurrensfördelar i förhållande till konkurrerande företag.

text: 11. Konkurrensverket ser anledning att undersöka dessa farhågor närmare, framförallt huruvida kontroll av en förväntat stor del av svensk jordbruksdata och den i hög grad offentligt finansierade nationella datadelningsinfrastrukturen kan leda till förstärkt dominans på Ägarbolagens kärnverksamhetsmarknader, till avskärmning eller partiell avskärmning på nedströmsmarknader, bland annat en eventuell marknad för klimatberäkningsverktyg, andra marknader för digitala jordbrukstjänster och en eventuell marknad för rådgivningstjänster, samt till en förstärkt dominans av Agronods ställning på en eventuell marknad för datadelning av lantbruksdata genom att potentiell konkurrens begränsas.

text: 12. För att Konkurrensverket ska kunna ta slutlig ställning till företagskoncentrationen krävs ytterligare utredning och en analys av de effekter som koncentrationen kan komma att ge upphov till. Därför ska en särskild undersökning genomföras.

text: 13. Innan Konkurrensverket meddelar beslut får parterna och andra medverkande i företagskoncentrationen inte vidta någon åtgärd för att fullfölja koncentrationen (

text: 4 kap. 13 a §

text: KL).

text: Kopia till:

text: Agronod AB Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Rättshjälp - försäkringsnämnds vägran att godkänna ombud

text: Er skrivelse angående Försäkringsbolagens Rättsskyddsnämnd.

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 17 juni 1999 anfört klagomål över att Försäkringsbolagens Rättsskyddsnämnd helt godtyckligt har vägrat godkänna Er som ombud. Ni hävdar att nämndens beslut är oförenligt med svensk lag och EU-direktiv samt att Ni, genom nämndens beslut, i praktiken fått näringsförbud.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpningen av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. För att verket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet rör är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL.

text: Försäkringsbolagens Rättsskyddsnämnd och dess villkor tillkom efter det att förutvarande Näringsfrihetsombudsmannen, enligt den äldre

text: konkurrenslagen (1982:729)

text: , påkallat förhandling inför Marknadsdomstolen. Syfte med förhandlingen var att undanröja de skadliga verkningar som följde av försäkringsbolagens dåvarande villkor för val av ombud.

text: Sedan tillskapandet av Försäkringsbolagens Rättsskyddsnämnd, 1982, har flera nya lagar och regler blivit tillämpliga i Sverige, så även på området för rättshjälp och rättshjälpsförsäkringar. Vad gäller den svenska konkurrenspolitiken tillskapades år 1992 en ny tillsynsmyndighet, Konkurrensverket, och året därpå trädde en ny konkurrenslagstiftning, KL, i kraft.

text: Till skillnad från den äldre

text: konkurrenslagen

text: bygger KL på den konkurrensrättsliga förbudsprincipen som innebär att vissa konkurrensbegränsningar i sig är skadliga och därför skall vara förbjudna. KL innehåller två centrala förbudsbestämmelser, nämligen förbuden mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 3 § tredje stycket

text: stadgas att vad som i lagen sägs om avtal skall tillämpas också på beslut av en sammanslutning av företag och samordnade förfaranden av företag.

text: Företag som är osäkra på om deras beteenden strider mot något av förbuden i KL kan ansöka hos Konkurrensverket om ett icke-ingripandebesked. Ett icke-ingripandebesked innebär att Konkurrensverket anser att avtalet eller förfarandet inte strider mot KL. För ett konkurrensbegränsande samarbete som är förbjudet enligt 6 § kan Konkurrensverket bevilja undantag om företagen kan visa att samarbetet har positiva verkningar som väger tyngre än de negativa.

text: Konkurrensverket har inte tidigare prövat om Försäkringsbolagens Rättsskyddsnämnd är förenlig med KL och därmed inte heller meddelat icke-ingripandebesked eller undantag för institutionen. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns det dock för närvarande inte tillräckliga skäl för verket att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden Ni uppmärksammat i Er skrivelse. Konkurrensverket kommer inte att vidta några ytterligare åtgärder med stöd av KL i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göranson. Föredragande har varit Rikard Englund.

text: Lennart Göranson

text: Rikard Englund

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

title: Microsoft och programvarulicenser

text: Du har klagat på att SIBA m.fl. kedjor bara säljer datorer med Microsoft programvara.

text: Konkurrensverket s beslut

text: Verket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Motiv för beslutet

text: Normalt står det varje företagare fritt att välja med vem man vill göra affärer. Denna s.k. avtalsfrihet kan få stå tillbaka i de fall en leverantör kan konstateras ha en dominerande ställning på marknaden, dvs. om han kan agera oberoende av kunder och konkurrenter och om en leveransvägran kan anses vara missbruk av den dominerande ställningen. Sådant missbruk är förbjudet.

text: Konkurrensverket har i tidigare ärenden sagt att Microsofts agerande eventuellt skulle kunna innebära att man tillämpar oskäliga avtalsvillkor och därmed utgöra ett missbruk av dominerande ställning enligt

text: 19 § konkurrenslagen

text: . Frågan har emellertid inte prövats. Konkurrensverket har för närvarande inte heller några planer på att inleda en närmare undersökning av denna marknad. Din information sparas för eventuella senare initiativ.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakkunniga Anne Vadasz-Nilsson. Föredragande har varit Björn Lidén.

text: Anne Vadasz-Nilsson Björn Lidén

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


motpart: Ume Console

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - tv-spelkonsoler

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Ärendet

text: Du har anfört att företaget Ume Console inte får leveranser av TV-spelskonsolen X-box på grund av att företaget modifierar produkten efter leverans så att den inte längre är regionkodad. Dessutom har du anfört att Ume Console inte får leveranser av tillbehör eller spel till X-boxarna.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av Anne Vadasz-Nilsson. Föredragande har varit Annika Gullans.

text: Anne Vadasz-Nilsson Annika Gullans

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


identifier: KKV dnr 5/2005

motpart: Ängagården

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - höjning av licensavgift - hästavel

text: Påstått missbruk av dominerande ställning genom höjning av licensavgift för hästavel

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet

text: Ni anger att Avelsföreningen för Svenska Varmblodiga Hästar (ASVH) missbrukar sin dominerande ställning genom höjning av licensavgift för hästavel.

text: Skäl för beslutet

text: Hur ni kan gå vidare

text: Anne Vadasz-Nilsson Annika Gullans


identifier: KKV dnr 5/2026

motpart: Hypergene AB, Stratsys AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Administration och organisation

title: Hypergene AB och Stratsys AB

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 5/2026 – Hypergenes förvärv av Stratsys.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2026-02-10 (Dnr 5/2026)

text: Konkurrensverket har beslutat att inleda en särskild undersökning för att närmare granska ett planerat förvärv inom marknaden för mjukvarulösningar för strategisk planering, Hypergene AB:s planerade förvärv av ensam kontroll över Stratsys AB.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Senast den 1 juli 2026 ska Konkurrensverket besluta om affären ska lämnas utan åtgärd eller om den ska förbjudas.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2026-06-23 (Dnr 5/2026)

text: Konkurrensverket lämnar Hypergenes förvärv av Stratsys utan åtgärd. Affären kan därmed genomföras. Beslutet har fattats efter att Hypergene har inkommit med ett åtagande som avhjälper de potentiella konkurrensproblem som Konkurrensverket identifierade under prövningen av förvärvet. Beslutet är förenat med både ett ordinärt och ett löpande vite om 150 miljoner kronor respektive 10 miljoner kronor.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Anmälan om företagskoncentration – mjukvarulösningar; beslut om särskild undersökning Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket beslutar att genomföra en särskild undersökning enligt

text: 4 kap. 11 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, av Hypergene AB:s, 556581-1840, planerade förvärv av ensam kontroll över Stratsys AB, 556586-9848.

text: Beslutet gäller omedelbart.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Hypergene AB (”Hypergene”) anmälde den 5 januari 2026, i enlighet med

text: 4 kap. 6 §

text: KL, förvärv av ensam kontroll över Stratsys AB (”Stratsys”). Hypergene och Stratsys, såsom parter i företagskoncentrationen, benämns nedan gemensamt ”Parterna”.

text: 2. Hypergene är ett svenskt mjukvarubolag med huvudsaklig verksamhet i Norden. Hypergene är ytterst ägt av riskkapitalbolaget Thoma Bravo. Hypergene utvecklar och tillhandahåller en plattform för verksamhets-, ekonomi-, och portföljstyrning. Plattformen består av moduler för finansiell planering och analys (”FP&A”) samt projekt- och portföljstyrning, med huvudsakligt fokus på FP&A.

text: 3. Hypergenes mjukvarulösningar inom FP&A omfattar strategisk planering, budgetering och prognostisering, analys och insikter, KPI-uppföljning samt verksamhetsrapportering. Mjukvarulösningarna erbjuds till kunder inom privat och offentlig sektor.

text: 4. Stratsys är ett svenskt mjukvarubolag som även är etablerat i Norge och har verksamhet riktad mot främst nordiska länder. Stratsys utvecklar och tillhandahåller en plattform för styr- och ledningssystem. Plattformen omfattar moduler inom styrning, riskhantering och regelefterlevnad, miljö, socialt ansvar och bolagsstyrning, strategisk planering samt kvalitets- och verksamhetsledning. Mjukvarulösningarna erbjuds till kunder inom privat och offentlig sektor.

text: 5. Som framgår ovan erbjuder både Hypergene och Stratsys mjukvarulösningar för strategisk planering. Dessa utgör digitala verktyg som stödjer organisationer i att bryta ned övergripande strategier och visioner till operativa mål, aktiviteter, risker och ansvar på olika nivåer i organisationen samt möjliggör löpande uppföljning av måluppfyllelse.

text: 6. Konkurrensverkets utredning i ärendet har hittills fokuserat på sambandet mellan Parternas verksamheter avseende mjukvarulösningar för strategisk planering till offentlig sektor eftersom Parternas verksamheter i huvudsak överlappar inom detta marknadssegment.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: 7. En företagskoncentration som prövas enligt

text: 4 kap. 1 §

text: KL ska förbjudas om den är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Vid prövningen av om en företagskoncentration ska förbjudas ska särskilt beaktas om den medför att en dominerande ställning skapas eller förstärks.

text: 8. Enligt

text: 4 kap. 11 §

text: KL ska Konkurrensverket inom 25 arbetsdagar från och med det att en fullständig anmälan inkommit meddela beslut om att antingen genomföra en särskild undersökning av koncentrationen eller lämna den utan åtgärd.

text: 9. Konkurrensverket har under den inledande utredningen bland annat inhämtat uppgifter om marknadsförhållanden och synpunkter på den planerade företagskoncentrationen från marknadsaktörer, däribland andra leverantörer av mjukvarulösningar. Därutöver har Konkurrensverket skickat skriftliga frågor till samtliga av Parternas kunder inom offentlig sektor som innehar en mjukvarulösning för strategisk planering från Hypergene eller Stratsys.

text: 10. Konkurrensverket har även analyserat interna handlingar från Parterna. Vidare har Konkurrensverket påbörjat en upphandlingsanalys i syfte att bland annat utreda vilka leverantörer som har deltagit i offentliga upphandlingar avseende mjukvarulösningar för strategisk planering de

text: senaste åren. Parterna har även inkommit med sammanställningar över upphandlingar som de har deltagit i och vunnit de senaste fem åren.

text: 11. Utredningen hittills i ärendet har visat följande.

text: 12. Flera av de marknadsaktörer som Konkurrensverket har varit i kontakt med har gett uttryck för oro över den aktuella företagskoncentrationen. Farhågorna har i synnerhet avsett Parternas starka ställning inom mjukvarulösningar för strategisk planering till offentlig sektor. Enligt flera aktörer är Hypergene och Stratsys de två ledande leverantörerna av sådana lösningar, vilket överensstämmer med de sammanställningar av upphandlingar som Konkurrensverket hittills har analyserat. Marknadens beskrivningar av Parternas marknadsställning står i detta avseende i kontrast till uppgifter i koncentrationsanmälan.

text: 13. Flera marknadsaktörer har även framhållit att det föreligger inträdeshinder på marknadssegmentet för mjukvarulösningar för strategisk planering till offentlig sektor. Därtill finns indikationer på att dessa mjukvarulösningar utgör ett viktigt verktyg för offentlig sektor, bland annat på grund av regulatoriska krav på offentliga aktörer att upprätta en verksamhetsplan.

text: 14. Utifrån vad som framkommit hittills i utredningen kan konkurrensproblem som en följd av företagskoncentrationen inte uteslutas i detta skede.

text: 15. För att Konkurrensverket ska kunna ta slutlig ställning till företagskoncentrationen krävs ytterligare utredning och analys av de effekter som koncentrationen kan komma att ge upphov till. Därför ska en särskild undersökning genomföras.

text: 16. Innan Konkurrensverket meddelar beslut får Parterna och andra medverkande i företagskoncentrationen inte vidta någon åtgärd för att fullfölja koncentrationen (

text: 4 kap. 13 a §

text: KL).

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit ekonomen Max Sundström.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut kan inte överklagas (

text: 7 kap. 1 §

text: KL).

text: Kopia till:

text: Stratsys AB


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: Elektronisk identifieringstjänst

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Finans och försäkring

title: Elektronisk identifieringstjänst

sammanfattning: Här kan du ta del av ärende dnr 50/2025, elektronisk identifieringstjänst.

text: Vad ärendet rör

text: Konkurrensbegränsande samarbeten och missbruk av dominerande ställning.

text: Varför ärendet prioriterats

text: Fråga om misstänkt överträdelse av förbuden mot konkurrensbegränsande samarbete eller missbruk av dominerande ställning i form av villkor som ställs på en aktör för användning av en elektronisk identifieringstjänst. Risk för skada för konkurrensen och konsumenterna.