title: Inspektion vid åklagarkammaren i Falun

text: Beslutets huvudsakliga innehåll

text: Åklagarkammaren i Falun är enligt Justitiekanslerns mening en väl fungerande åklagarkammare. Såvitt granskningen har visat är åklagarkammarens handläggning av ärenden rättssäker och – trots en mycket hög arbetsbörda – i allt väsentligt effektiv.

text: Justitiekanslern riktar dock kritik mot åklagarkammaren för långsam handläggning av ett antal förundersökningar, för att tidsfristen enligt

text: 2 a § förundersökningskungörelsen (1947:948)

text: har överskridits i ett antal fall och för att förundersökningen i vissa granskade ärenden inte har avslutats innan brottsmisstankarna har preskriberats. Justitiekanslern konstaterar samtidigt att åklagarkammaren är medveten om de brister som föreligger i dessa avseenden och att bristerna främst synes ha samband med den höga arbetsbördan vid åklagarkammaren och Polismyndigheten Dalarna.

text: Bakgrund

text: Justitiekanslern inspekterade den 1 och 2 oktober 2008 Åklagarkammaren i Falun. Inspektionen innefattade ett inledande möte med företrädare för åklagarkammaren, granskning av bl.a. akterna i vissa särskilt utvalda ärenden och ett avslutande möte där det redogjordes för Justitiekanslerns iakttagelser.

text: Åklagarkammaren och Polismyndigheten Dalarna har under hand fått ta del av ett utkast till detta beslut och beretts tillfälle att komma in med synpunkter på de iakttagelser som har redovisats i beslutet.

text: Inspektionen

text: Inledande möte med företrädare för åklagarkammaren

text: Vid det inledande mötet med representanter för åklagarkammaren redogjorde Justitiekanslern för syftet med inspektionen. Vid mötet framkom bl.a. följande om åklagarkammarens verksamhet.

text: Åklagarkammaren har en ledningsgrupp som består av chefsåklagaren FS, vice chefsåklagaren PS och chefsadministratören IH. Utöver FS är för närvarande 13 åklagare fast anställda vid kammaren, vilket är fem färre än vid årsskiftet 2007/08. Ytterligare två åklagare slutar den 1 november 2008. Två yngre åklagare kommer att rekryteras men FS räknar med att det kommer att ta åtminstone ett halvår innan de kan börja arbeta självständigt. Detta innebär att den redan höga arbetsbördan kommer att öka ytterligare under en övergångsperiod.

text: Åklagarkammaren är indelad i fyra team. Det finns en grupp för grova brott, en ungdomsgrupp, en grupp för tvångsmedel och mängdbrott samt en eko-grupp.

text: Gruppen för grova brott består av sex åklagare och handlägger alla typer av brott, dock ej ungdoms- och ekomål. Gruppen handlägger bl.a. samtliga familjevåldsärenden.

text: Ungdomsgruppen består av två åklagare. Det gör även eko-gruppen. I den senare gruppen är för närvarande en åklagare tjänstledig till och med november 2008. Med största sannolikhet kommer eko-ärendena att flyttas till en annan åklagarkammare från och med den 1 januari 2009.

text: Gruppen för tvångsmedel och mängdbrott, som leds av PS, består för närvarande av fyra åklagare. Gruppen handlägger de flesta ärenden med frihetsberövade fram till dess att en häktningsförhandling har hållits. Därefter lottas ärendet om. Undantaget från denna ordning är att ärenden rörande grov brottslighet såsom våldtäkt och rån lottas direkt på den åklagare som ska handlägga ärendet. Införandet av en tvångsmedelsgrupp har medfört att trycket på varje åklagare att hantera akuta ärenden har minskat. Åklagarna har därför kunnat koncentrera sig mer på den löpande handläggningen i övriga ärenden. Under senare tid har dock denna grupp inte fungerat fullt ut som det var tänkt med hänsyn till att det har skett personalminskningar.

text: För att snabba på handläggning lottas vissa enklare ärendetyper såsom snatteri och narkotikabrott på åklagarna i gruppen för grova brott. FS har inte någon regelbunden lottning men han handlägger en del ärenden. Åklagarkammaren hade tidigare en miljöbrottsåklagare. Miljöbrotten handläggs dock sedan en tid tillbaka hos en annan åklagarkammare.

text: Kansliet, som består av sex personer, är väl fungerande. Arbetsuppgifterna på kansliet har under senare tid förändrats på grund av att ett nytt datasystem har införts och att antalet åklagartjänster har minskat. Kansliarbetet har omorganiserats, vilket har lett till positiva effekter. Kanslipersonalen kan numera biträda åklagarna med olika arbetsuppgifter som dessa tidigare har fått utföra själva. Det rör sig om s.k. beredningsuppgifter såsom att skriva utkast på strafförelägganden.

text: Åklagarkammaren har upprättat en handlingsplan för prioritering av mål. Handlingsplanen innebär att målen är uppdelade i fem prioriteringsgrupper där mål med frihetsberövade personer, övriga mål där tvångsmedel aktualiseras, ungdomsmål, vissa mål med en eller flera målsägande under 18 år och besöksförbudsutredningar tillhör prioriteringsgrupp 1.

text: Åklagarkammaren har också upprättat en handlingsplan för rotelvård. Av denna handlingsplan framgår bl.a. att varje rotelinnehavare varannan månad ska redovisa sina balanser. På så sätt får man en god överblick av arbetsläget vid kammaren. Vidare har varje åklagare en s.k. rotelvårdsvecka två gånger per år. Under rotelvårdsveckan är åklagaren fri från sessioner och handläggning av mål med frihetsberövade. Utöver systemet med rotelvårdsvecka planeras en rotelvårdsdag in för hela kammaren varannan månad.

text: Enligt Åklagarmyndighetens s.k. arbetstrycksmätning är kammaren för närvarande den tredje mest arbetstyngda åklagarkammaren i landet. Den höga arbetsbördan under senare år har varit besvärlig för personalen. Riksåklagarens kansli har informerats om att åklagarkammaren behöver förstärkning, vilket har lett till att man kommer att få en viss tillfällig förstärkning under hösten 2008.

text: Den genomsnittliga handläggningstiden vid åklagarkammaren är högre än genomsnittet hos Åklagarmyndigheten. Tiden mellan anmälan och beslut ligger 38 dagar över myndighetsgenomsnittet. Tiden mellan inkommet förundersökningsprotokoll och beslut överstiger den genomsnittliga tiden hos myndigheten med 14 dagar.

text: Trots en ansträngd arbetssituation har ärendebalansen inte ökat. Under de senaste åren har antalet inkomna ärenden legat omkring 4 500 per år och man har avslutat ungefär lika många ärenden per år. Under år 2007 kom det in 4 606 ärenden och man avslutade 4 537. Under perioden september 2007 – augusti 2008 kom det in drygt 4 800 ärenden. Under samma period avslutades drygt 4 900 ärenden. Avverkningstakten har alltså ökat under det senaste året, vilket utöver en stor insats av all personal bl.a. har berott på att man har fått hjälp från andra åklagarkammare.

text: Åklagarkammaren fäster särskilt avseende vid kvalitén i förundersökningarna, särskilt när det gäller de allvarligaste brotten. Vid de prioriteringar som måste göras är det oftast de s.k. mängdbrotten (t.ex. stöld och bedrägeri) som får nedprioriteras, vilket innebär att handläggningstiderna i dessa ärenden i vissa fall kan bli längre än önskvärt. Genom att mängdbrotten numera hanteras på en särskild grupp hoppas man att genomströmningstiden för dessa ärenden på sikt ska minska.

text: Bland de prioriteringar som måste göras ges särskild förtur åt dels ärenden där det förekommer i lag stadgade frister, dels ärenden som rör allvarliga brottsmisstankar. Ibland är det dock svårt att hålla tremånadersfristen i mål där det förekommer en eller flera målsägande under 18 år.

text: Det finns en särskild grupp för samverkan mellan de rättsvårdande myndigheterna i länet. Man träffas två gånger per år i denna grupp. Relationerna med de två tingsrätter som ingår i åklagarkammarens upptagningsområde, Falu tingsrätt och Mora tingsrätt, är mycket goda. Under våren 2008 försökte åklagarkammaren och Falu tingsrätt gemensamt med en ordning där respektive åklagare hade förutbestämda sessionsdagar. Tanken var att åklagarna i möjligaste mån skulle ha förhandlingar i mål där de själva hade stämt. Tingsrätten hade dock svårt att sätta ut målen på detta sätt. Tingsrättens utsättningar av s.k. åklagarbundna mål fungerar dock bra.

text: Även samarbetet med Polismyndigheten Dalarna är mycket gott. Kammaren använder en arbetsmetod som innebär att en åklagare en gång per vecka är på plats vid Polisens länskriminalavdelning för att bl.a. avgöra vilka ärenden som ska hanteras av en åklagare och vilka ärenden som kan skrivas av direkt. Denna arbetsmetod medför en minskad arbetsbelastning på kammaren i övrigt. Samverkan med socialtjänsten i ungdomsärendena är också bra.

text: Inspektionens omfattning

text: Justitiekanslerns genomgång omfattade, förutom anhållnings- och granskningsliggarna, akter som åklagarkammaren hade tagit fram inför inspektionen i vissa öppna ärenden där de tidsfrister som framgår av

text: och

text: 4 § lagen (1964:167)

text: om unga lagöverträdare (LUL) hade aktualiserats, de 40 äldsta öppna ärendena som inte rörde ekonomisk brottslighet, de därutöver 40 äldsta öppna ärendena som avsåg misstanke om antingen stöld eller bedrägeri samt de 40 senast avslutade ärendena där förundersökningen hade lagts ned på grund av att preskription hade inträtt. Vidare granskades samtliga ärenden som anhängiggjordes vid åklagarkammaren under november 2007 och där åtal ännu inte hade väckts eller där ärendet hade avslutats genom avskrivning.

text: I det följande redovisar Justitiekanslern de iakttagelser som gjordes vid inspektionen.

text: Gransknings- och anhållningsliggarna

text: Inspektionen i denna del föranleder inte någon annan anmärkning än att man i ett fall i granskningsliggaren hade gjort en uppenbar felskrivning rörande en persons rätt att avsända och ta emot försändelser (dnr AM-143143-07/8 nr 129).

text: Ärenden enligt

text: 2 a § förundersökningskungörelsen

text: Enligt

text: 2 a § förundersökningskungörelsen

text: ska en förundersökning där målsäganden vid tiden för anmälan inte har fyllt 18 år bedrivas särskilt skyndsamt, om brottet riktas mot målsägandens liv, hälsa, frihet eller frid och det för brottet är föreskrivet fängelse i mer än sex månader. Förundersökningen ska vara avslutad och beslut fattat i åtalsfrågan så snart det kan ske och inom tre månader efter den tidpunkt då det finns någon som är skäligen misstänkt för brottet. Tidsfristen får överskridas endast om det är motiverat med hänsyn till utredningens beskaffenhet eller andra särskilda omständigheter.

text: Justitiekanslern granskade ca 40 öppna ärenden där målsäganden vid tiden för anmälan var under 18 år. Brottsmisstanken i de ärenden som granskades avsåg sexuella övergrepp och våldsbrott. Följande noteringar gjordes beträffande de ärenden där handläggningen kunde ifrågasättas.

text: 505A-3788-06 : En anmälan om sexuellt ofredande av två då 13-åriga målsägande kom in till åklagarkammaren den 15 november 2006. Den 24 november samma år gav åklagaren direktiv till Polisen. Sedan en person hade delgetts skälig misstanke om brott expedierade åklagaren den 21 mars 2007 en begäran om offentlig försvarare till tingsrätten. Efter påminnelse från åklagaren förordnade tingsrätten en offentlig försvarare i ett beslut som kom in till åklagarkammaren den 18 april 2007. Målsägandebiträden förordnades av tingsrätten den 27 juni 2007. Den 21 september samma år skickade åklagaren en påminnelse till Polisen där hon erinrade om tidsfristen i

text: 2 a § förundersökningskungörelsen

text: . Samtidigt hemställde åklagaren om att ett kompletterande förhör omgående skulle hållas på försvarets begäran och att ärendet därefter skulle slutredovisas snarast. Den 19 november 2007 gav Polisen in förundersökningsprotokollet till åklagaren. Åtal väcktes den 28 november 2007. Tingsrätten meddelade dom den 13 februari 2008. Den tilltalade överklagade domen. Målet är ännu inte avgjort i hovrätten.

text: AM-51302-07 : En anmälan om misshandel kom in till åklagarkammaren den 28 juni 2007. Målsäganden var då 13 år. Utpekade för misshandeln var målsägandens föräldrar. Den 3 juli och 5 september 2007 gav åklagaren direktiv till Polisen. Därefter antecknades inte några handläggningsåtgärder förrän den 5 maj 2008 då det skickades en påminnelse till Polisen. Förundersökningen mot pappan lades ned den 14 augusti 2008. Samma dag förordnades en särskild företrädare för barnet. Den 25 augusti 2008 gav Polisen in ett förhör till åklagaren. Den 15 september samma år gav åklagaren nya direktiv till Polisen.

text: AM-55894-07 : En anmälan om misshandel kom in till åklagarkammaren den 5 juli 2007. Målsägandens pappa var då skäligen misstänkt för brott. Enligt anmälan från socialförvaltningen hade målsäganden, som då var sju år, uppgett att pappan hade slagit honom på rumpan med en pinne och att pappan brukade slå honom. Den 22 augusti 2007 expedierades direktiv till Polisen om sedvanliga utredningsåtgärder och att ett vittne skulle höras. Härefter vidtogs inga åtgärder förrän den 25 september 2008 då en särskild företrädare förordnades för målsäganden.

text: AM-72195-07 : En anmälan om misshandel kom in till åklagarkammaren den 14 augusti 2007. Enligt anmälan ska den misstänkte ha greppat tag i målsägandens nacke och tryckt henne nedåt så att smärta uppstod. Målsäganden var då 13 år. Den 4 januari 2008 expedierades direktiv till Polisen om att kontakta socialtjänsten för att efterhöra vad de visste om ärendet och att höra målsäganden. I direktiven angav åklagaren att hon ”hittade denna akt i en annan akt” och att ärendet troligen hade legat sedan augusti. Utredningsmaterial kom in från Polisen den 17 juli, 13 augusti och 29 september 2008. Den 29 juli, 19 augusti och 30 september gav åklagaren direktiv till Polisen.

text: AM-131924-07 : En anmälan om sexuellt ofredande mot en då 11-årig målsägande kom in till åklagarkammaren den 29 november 2007. Utredningsdirektiv expedierades till Polisen den 4 december 2007. Den 19 mars 2008 fanns det en skäligen misstänkt för brottet. En påminnelse expedierades till Polisen den 5 maj 2008. Ett färdigställt förundersökningsprotokoll inkom till åklagarkammaren den 19 augusti 2008. Av detta framgår att den misstänkte erkänner brottet och är villig att motta ett strafföreläggande. Något beslut i åtalsfrågan hade vid tidpunkten för Justitiekanslerns granskning ännu inte fattats.

text: AM-137232-07 : En anmälan om misshandel kom in till åklagarkammaren den 6 december 2007. Den 18 februari 2008 gav åklagaren direktiv till Polisen. Under februari 2008 förordnades en särskild företrädare för barnet och en offentlig försvarare för barnets pappa som då hade delgetts misstanke om brott. Polisen gav in ett förundersökningsprotokoll till åklagaren den 30 april 2008. Åtal väcktes den 16 september 2008. Från det att förundersökningsprotokollet hade färdigställts till dess att åtal väcktes fanns det inte några handläggningsåtgärder antecknade i diariet.

text: Tidsfristen i

text: 2 a § förundersökningskungörelsen

text: hade överskridits i ett fåtal ytterligare ärenden men i dessa fall synes detta ha varit motiverat med hänsyn till utredningens beskaffenhet. I övriga ärenden hade åtal väckts i rätt tid.

text: Justitiekanslerns överväganden

text: I de fall där tremånadersfristen hade överskridits rörde det sig alltså om två fall av sexuellt ofredande och fyra fall av misshandel. I några av misshandelsfallen går det att diskutera om det rörde sig om ringa brott. För ringa fall av misshandel är påföljden böter eller fängelse högst sex månader. Som nämnts är

text: 2 a § förundersökningskungörelsen

text: tillämplig när det för brottet är föreskrivet fängelse mer än sex månader. I de aktuella fallen avsåg dock anmälningarna misstanke om våld inom familjen. Sådana brottsmisstankar bör under alla förhållanden handläggas skyndsamt.

text: I vissa av ärendena synes tidsutdräkten främst kunna härledas till att Polisen inte hade handlagt ärendena tillräckligt skyndsamt. I några fall hade åklagaren påmint Polisen om att ärendena skulle handläggas skyndsamt medan det i andra ärenden inte fanns någon sådan anteckning i åklagarkammarens diarium. Det bör i detta sammanhang framhållas att det ställs särskilt höga krav på aktivitet från förundersökningsledarens sida när där det finns en i lag fastlagd tidsfrist.

text: Vad gäller de i beslutet särskilt redovisade ärendena borde åklagaren ha varit aktivare gentemot Polisen för att få förundersökningen avslutad snabbare. Och i ärendet AM-137232-07 får den långa handläggningstiden till största delen anses ha berott på åklagaren eftersom det tog drygt fyra månader från det att förundersökningen var avslutad till dess att åtal väcktes. En sådan tidsutdräkt är inte acceptabel i denna typ av ärenden.

text: Åklagarkammaren kan således inte undgå kritik för att fristen i

text: 2 a § förundersökningskungörelsen

text: hade överskridits i vissa av de granskade ärendena. Justitiekanslern noterar emellertid att tidsfristen hade hållits i ca 70 procent av de granskade ärendena. I de fall där den hade överskridits rörde det sig vidare inte om allvarligare brottslighet med högt straffvärde.

text: Avslutningsvis noterar Justitiekanslern att det från åklagarkammarens sida har framhållits att anledningen till att tidsfristen inte har kunnat hållas i alla ärenden bl.a. har haft samband med de prioriteringar som har gjorts på grund av en hög arbetsbörda hos åklagarkammaren och Polisen. Det är i och för sig aldrig bra att lagstadgade frister inte hålls, men det är ändå positivt att ärenden med allvarliga brottsmisstankar prioriteras när arbetsbördan är hög.

text: Ärenden enligt 4 § LUL

text: Enligt 4 § LUL ska en förundersökning mot den som inte har fyllt 18 år och som gäller brott på vilket fängelse kan följa alltid bedrivas med särskild skyndsamhet. Förundersökningen ska avslutas och beslut i åtalsfrågan fattas så snart det kan ske och senast inom sex veckor från delgivning av brottsmisstanke enligt

text: 23 kap. 18 § rättegångsbalken

text: . Tidsfristen får överskridas om det är nödvändigt med hänsyn till att den misstänkte ska delta i s.k. medling med anledning av brott, eller utredningens beskaffenhet eller andra särskilda omständigheter.

text: Justitiekanslern granskade drygt 20 ärenden där 4 § LUL var tillämplig. I en handfull av ärendena hade tidsfristen för väckande av åtal överskridits. Bortsett från något enstaka fall rörde det sig dock inte om någon längre tidsutdräkt. I de ärenden där sexveckorsfristen hade överskridits rörde det sig antingen om tillkommande brottsmisstankar sedan förundersökningen hade inletts eller om omfattande utredningar med många misstänkta. Enligt Justitiekanslerns mening fanns det i dessa ärenden utrymme för att anse att utredningens beskaffenhet var sådan att det förelåg särskilda skäl att överskrida sexveckorsfristen.

text: Justitiekanslerns överväganden

text: Justitiekanslern konstaterar sammanfattningsvis att det samlade intrycket av inspektionen i denna del var att handläggningen av s.k. ungdomsärenden i stort fungerar bra vid åklagarkammaren.

text: I ärendet AM-100862-08 hade dock handläggningen dragit ut på tiden utan att det syntes föreligga någon godtagbar förklaring. I detta ärende är en 16-åring misstänkt för grov skadegörelse. Han delgavs misstanke om brott den 16 juni 2008. Inte förrän den 19 september 2008 gav åklagaren direktiv till Polisen. Åklagaren kan därmed inte anses ha bedrivit ärendet med den skyndsamhet som krävs i ärenden av ifrågavarande slag. Justitiekanslern utgår från att åklagaren kommer att vidta adekvata åtgärder för att se till att beslut i åtalsfrågan fattas snarast möjligt, och låter saken bero vid detta.

text: Gamla ärenden

text: Granskningen i denna del avsåg de 40 äldsta öppna ärendena som inte rörde ekonomisk brottslighet och de därutöver 40 äldsta öppna ärendena som rörde misstanke om antingen stöld eller bedrägeri. Följande noteringar gjordes beträffande de ärenden där handläggningen kunde ifrågasättas.

text: C2-3599-03 : En anmälan om förskingring inkom till åklagarkammaren den 30 oktober 2003. Utredningsdirektiv expedierades till Polisen den 4 november 2003. Påminnelser expedierades till Polisen den 21 januari och 18 juni 2005. Den senare påminnelsen besvarades av Polisen med beskedet att ärendet ”ligger i balans”. Svaret föranledde ingen åtgärd från åklagaren sida. Handlingar inkom från Polisen i november 2005, varvid direktiv omgående lämnades muntligen till Polisen. Ett färdigställt förundersökningsprotokoll inkom till åklagarkammaren den 20 december 2005 och åtal väcktes den 4 januari 2006. En planerad huvudförhandling den 1 mars 2006 ställdes in eftersom uppgifter från försvaret krävde att förundersökningen kompletterades. Under tiden mars 2006 till april 2007 upplyste åklagaren efter förfrågningar från tingsrätten om att utredningen fortfarande pågick. Några handläggningsåtgärder från åklagarens sida under denna period har emellertid inte antecknats i åklagarens akt eller diarium. Den 23 april 2007 lämnades utredningsdirektiv till polisen. Härefter har utredningen pågått med i vart fall viss kontinuitet men förefaller alltjämt inte vara färdig.

text: 505A-1188-04 : En anmälan om grov misshandel m.m. inkom till åklagarkammaren den 4 augusti 2004. Utredningsdirektiv expedierades till Polisen den 15 juni och 14 oktober 2005 samt den 2 maj 2007. Av akten framgår att Polisen har hållit förhör i ärendet i augusti 2004, juni och november 2005 samt juli 2007. Vidare framgår av en utskrift från diariet att ingen handläggningsåtgärd över huvud taget från åklagarens sida har antecknats under tiden den 30 mars 2006 till den 8 mars 2007. Ett färdigställt förundersökningsprotokoll inkom till åklagarkammaren den 19 juli 2007. Åklagaren begärde i november 2007 kompletterande utredning från Polisen, vilken utredning inkom till åklagarkammaren i februari 2008. Åtal väcktes den 29 september 2008.

text: 505A-2617-04 : En anmälan om misshandel m.m. kom in till åklagarkammaren den 12 juli 2004. Den 9 november 2007 beslutade åklagaren att väcka åtal. Tingsrätten meddelade dom den 27 februari 2008. I påföljdsdelen konstaterade tingsrätten att den brottslighet som den tilltalade hade gjort sig skyldig till var av sådan art att påföljden normalt skulle bestämmas till fängelse. Tingsrätten bestämde dock påföljden till villkorlig dom i förening med samhällstjänst och beaktade härvid bl.a. den långa tid som hade förflutit sedan brottet begicks. Enligt åklagarkammarens diarium vidtogs det inte någon åtgärd från åklagarens sida under tiden den 3 augusti 2005 – 28 februari 2007

text: C17-1127-05 : En anmälan om egenmäktigt förfarande m.m. inkom till åklagarkammaren den 21 mars 2005. Utredningsdirektiv expedierades till Polisen den 7 maj 2005. Härefter antecknades inte någon handläggningsåtgärd förrän Polisen den 23 januari 2006 påmindes av åklagaren. Ytterligare utredningsdirektiv lämnades till Polisen muntligen vid ett sammanträde den 5 april 2006. En påminnelse expedierades till Polisen den 27 oktober 2006. Härefter har ärendet handlags kontinuerligt.

text: C18-1579-05 : En anmälan om bedrägeri inkom till åklagarkammaren den 25 april 2005. Misstanken korrigerades under handläggningens gång till att avse grov förskingring. Utredningsdirektiv expedierades till Polisen den 20 maj 2005. Efter detta antecknades inte några handläggningsåtgärder förrän i februari 2007 då utskrifter av vissa förhör inkom från Polisen. Nya utredningsdirektiv expedierades den 27 april 2007, varefter utredningen har pågått fortlöpande med regelbunden kontakt mellan Polisen och åklagare. Den 5 maj 2008 inkom ett färdigställt förundersökningsprotokoll till åklagarkammaren. Härefter har något beslut i åtalsfrågan inte fattats.

text: 505A-1004-05 : En anmälan om grovt bedrägeri m.m. kom in till åklagarkammaren den 15 mars 2005. Den 18 mars 2005 expedierades direktiv till Polisen. Under maj och juni 2005 kom diverse handlingar, däribland förhörsutskrifter, in från Polisen. Den 31 maj 2005 expedierades en begäran om målsägandebiträde till tingsrätten. Ett målsägandebiträde förordnades kort därefter. Ytterligare handlingar kom in från Polisen den 1 november 2005. Enligt diariet vidtog åklagaren därefter inte någon åtgärd för att driva ärendet framåt förrän han expedierade direktiv till Polisen den 8 juni 2006. Påminnelser sändes till Polisen den 15 februari och 22 oktober 2007. En ny åklagare tog över ärendet den 1 februari 2008 och anmälde till kammarchefen att ärendet under en tid överstigande åtta månader inte syntes ha förts framåt samt att han samma dag hade träffat ansvariga utredare hos Polisen och gett dessa nya direktiv. Åklagaren har därefter vidtagit flera åtgärder för att föra ärendet framåt, senast den 8 september 2008. Förundersökningen synes kunna avslutas under hösten 2008.

text: AM-11955-07 : En anmälan från Försäkringskassan om misstänkt brott gällande allmänt barnbidrag gavs in till Åklagarmyndigheten den 30 oktober 2007. Anmälan överlämnades av en annan åklagarkammare till Åklagarkammaren i Falun den 13 december 2007. I ärendet har det ännu inte vidtagits någon egentlig handläggningsåtgärd från åklagarens sida.

text: 505A-1594-04 : En polisanmälan angående bedrägeri alternativt grovt bedrägeri begånget den 30 maj 2002 till den 15 april 2004 kom in till åklagarkammaren den 30 april 2004. Åklagaren utfärdade direktiv till Polisen samma dag. Under de inledande månaderna hölls flera förhör. I juni 2004 företogs husrannsakan i den misstänktes bostad. Under hösten 2004 hölls vissa ytterligare förhör. Den 12 januari 2005 gav Polisen in ett icke delgivet förundersökningsprotokoll till kammaren. Den 3 oktober 2005 och den 22 januari 2006 kom det in förfrågningar från Polisen. Därefter vidtogs inte någon åtgärd förrän åklagaren beslutade att häva ett beslag den 10 juli 2006. I övrigt synes utredningen inte ha förts framåt förrän den misstänkte anmälde ärendet till Riksdagens ombudsmän (JO) den 16 mars 2007. I ett beslut den 1 februari 2008 riktade JO kritik mot åklagaren och chefsåklagaren för handläggningen av ärendet. Åklagaren väckte åtal i april 2008. Tingsrätten dömde den 11 juni 2008 den tilltalade för grovt bedrägeri. Tingsrätten konstaterade att brottsligheten var av allvarligt slag och att straffvärdet motsvarade ca ett års fängelse. Med hänsyn till bl.a. att utredningen utan den tilltalades förskyllan hade dragit ut på tiden ”långt utöver vad som kunde anses acceptabelt” bestämdes dock påföljden till villkorlig dom.

text: Justitiekanslerns överväganden

text: Det samlade intrycket av inspektionen i denna del är att handläggningen hade dragit ut på tiden främst i förundersökningar rörande mer eller mindre svårutredda förmögenhetsbrott. I de flesta fall tycktes den långa handläggningstiden bero på att utredningsåtgärder hos Polisen hade tagit lång tid.

text: Som framgår av de refererade ärendena fanns det dock fall där åklagaren måste anses ha varit huvudorsaken till den långsamma handläggningen (se främst ärendena C2-3599-03, 505A-2617-04 och AM-11955-07). I ärendet 505A-1594-04 var handläggningstiden oacceptabelt lång. Med hänsyn till att JO har uttalat kritik beträffande handläggningen av detta ärende och då det inte finns anledning att anmärka på hur åklagaren har handlagt ärendet efter JO:s beslut, har dock Justitiekanslern för egen del avstått från att begära in ett särskilt yttrande från åklagarkammaren rörande detta ärende.

text: I ärendet 505A-1004-05 noterar Justitiekanslern att adekvata åtgärder hade vidtagits för att förundersökningen skulle kunna avslutas snarast möjligt sedan ärendet hade lottats över på en ny åklagare och denne hade anmält till kammarchefen att ärendet hade dragit ut på tiden. Justitiekanslern avstår därför från att begära in något yttrande beträffande handläggningen av detta ärende.

text: I ett ärende hade det inte vidtagits någon egentlig handläggningsåtgärd sedan ärendet anhängiggjordes vid åklagarkammaren för mer än nio månader sedan (dnr AM-11955-07). Detta är inte acceptabelt. Det får förutsättas att åklagaren snarast tar ställning till vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av anmälan i detta ärende.

text: Justitiekanslern noterar att domstolarna i två fall lät den långsamma handläggningen påverka valet av påföljd (dnr 505A-2617-04 och 505A-1594-04).

text: I vissa ärenden borde åklagaren ha påmint Polisen oftare än vad som har skett. En förbättring i detta avseende kunde dock märkas under det senaste året, vilket torde ha samband med de föreskrifter som började tillämpas hos Åklagarmyndigheten i april 2007 och enligt vilka åklagarna ska vidta åtgärder i en förundersökning minst var tredje månad (se

text: ÅFS 2007:5

text: Sammanfattningsvis kan åklagarkammaren inte undgå kritik för den långsamma handläggningen i de ärenden som Justitiekanslern har redogjort för i det föregående. Det övergripande intrycket av granskningen i denna del är emellertid att åklagarkammaren – trots en hög arbetsbörda – i allt väsentligt handlägger sina ärenden rättssäkert och i de flesta fall förhållandevis snabbt. När det gällde handläggningen av förundersökningar rörande allvarliga brottsmisstankar med höga straffvärden fanns det inte något att anmärka på.

text: Preskription

text: Justitiekanslern granskade i denna del de 40 senast avslutade ärendena där förundersökningen hade lagts ned på grund av preskription under tiden från november 2007 fram till inspektionen. Följande noteringar gjordes beträffande de ärenden där handläggningen kunde ifrågasättas.

text: 505A-1164-03 : Brottsmisstanken avsåg brott mot

text: djurskyddslagen

text: . Det misstänkta brottet ska, som det får förstås, ha begåtts den 5 maj 2003. Direktiv utgick den 20 juli 2003. Därefter gavs en påminnelse till Polisen den 14 juni 2005 och senare ytterligare en påminnelse den 13 februari 2007. Det gick således 23 månader mellan direktiv och den första påminnelsen och därefter ytterligare 20 månader innan den andra påminnelsen gavs.

text: 505A-1317-05 : Brottsmisstanken avsåg brukande av osann urkund. Det misstänkta brottet ska ha begåtts den 10 maj 2004. Den 29 mars 2005 inkom brottsanmälan. Den 5 april 2005 hölls ett första förhör, vid vilket den misstänkte vägrade att uttala sig. Den 23 januari, 12 maj och 28 oktober 2006 påminde åklagarkammaren Polisen om ärendet, och därefter utgick ytterligare påminnelser den 24 april och 18 oktober 2007. Den 19 november 2007 hölls slutligen ett nytt förhör med den misstänkte, varvid denne i princip erkände brottet. Preskriptionsbeslut meddelades sedan den 10 januari 2008.

text: 505A-2055-05 : Brottsmisstankarna avsåg vapenbrott, brott mot lagen om explosiva varor och narkotikabrott. De misstänkta brotten ska ha begåtts den 2 juni 2005. Ett ”arbetsex” av förundersökningsprotokoll tillställdes åklagarkammaren den 30 november 2006.

text: 505A-4168-05 : Brottsmisstanken avsåg olaga hot. Det misstänkta brottet ska ha begåtts den 23 november 2005. Direktiv utgick den 17 januari 2006 och därefter gavs en påminnelse den 9 mars 2007. Det gick således 14 månader mellan direktiv och påminnelse.

text: 505A-4338-05 : Brottsmisstanken avsåg olaga hot. Det misstänkta brottet ska ha begåtts den 25 oktober 2005. Direktiv utgick den 4 december 2005 och därefter gavs en påminnelse den 24 april 2007. Det gick således 16 månader mellan direktiv och påminnelse.

text: 505A-3904-06 : Brottsmisstanken avsåg ofredande. Det misstänkta brottet ska ha begåtts under tiden den 25 maj 2005 – 11 augusti 2006. Brottet anmäldes den 23 november 2006. Direktiv utgick den 11 december 2006 och därefter gavs en påminnelse den 15 oktober 2007. Det gick således tio månader mellan direktiv och påminnelse.

text: Justitiekanslerns överväganden

text: Justitiekanslern konstaterar att det naturligtvis inte är acceptabelt att en brottsutredning bedrivs så långsamt att brottet på grund av preskription inte kan beivras. Samtidigt måste beaktas att åklagarkammaren handlägger drygt 4 500 ärenden per år och att andelen preskriberade brottsmisstankar därför generellt sett får anses relativt låg.

text: Det tycks företrädesvis ha varit hos Polisen som handläggningen av ärendena hade dragit ut på tiden. I flera ärenden kan det dock ifrågasättas om åklagarkammaren hade drivit på förundersökningsarbetet i tillräcklig utsträckning. I de flesta ärendena hade det gått cirka ett halvår mellan åklagarens aktiviteter i form av direktiv och påminnelser till Polisen. I några fall hade det gått cirka ett år och i ett fall upp mot två år mellan aktiviteterna (dnr 505A-1164-03). Det kunde dock skönjas en viss förbättring i detta avseende under åren 2007 och 2008, vilket som tidigare nämnts torde ha samband med införandet av föreskriften

text: ÅFS 2007:5

text: I ärendet 505A-2055-05 kan preskriptionen inte skyllas på att handläggningen hos Polisen drog ut på tiden. Att döma av förundersökningsbeslutet borde det ha funnits tillräckligt underlag för att väcka åtal för i vart fall ringa narkotikabrott. I stället fattades ett beslut om att avskriva ärendet på grund av preskription, vilket inte är acceptabelt.

text: Justitiekanslern noterar att de brottsmisstankar som hade preskriberats så gott som uteslutande avsåg brott med relativt låga straffvärden, såsom olaga hot, ofredande och ringa misshandel för vilka preskriptionstiden är två år.

text: I något fall rörde det sig dock om brott med en preskriptionstid på fem år (dnr 505A-2055-05). I flera fall förefaller ärendena ha varit svårutredda och därför ha blivit preskriberade trots utredningsinsatser. I de flesta ärendena synes emellertid huvudproblemet ha varit att dessa hade getts låg prioritet hos Polisen och därför inte hunnit bli ordentligt utredda före preskriptionstidens utgång.

text: Sammanfattningsvis konstaterar Justitiekanslern att åklagarkammaren inte helt kan undgå kritik för sin del i handläggningen av de ärenden som hade preskriberats, men att denna kritik måste ses i ljuset av den stora mängd ärenden som åklagarkammaren har haft att handlägga samt att arbetssituationen även i övrigt har varit ansträngd.

text: Ärenden anhängiggjorda i november 2007

text: I denna del granskades knappt 100 ärenden som anhängiggjordes vid åklagarkammaren under november 2007 och där åtal ännu inte hade väckts eller ärendet hade avslutats genom avskrivning. Syftet med denna granskning var bl.a. att få en övergripande bild av hur handläggningen av mängdärenden hos åklagarkammaren fungerar.

text: Det generella intrycket av granskningen var att åklagarkammaren i allt väsentligt handlägger sina ärenden på ett bra sätt. Åklagarna hade i många ärenden fört tydliga tjänsteanteckningar över de kontakter som de hade haft med Polisen. Ordningen i akterna var så gott som uteslutande god. I de flesta ärendena hade åklagarna i ett tidigt skede gett tydliga direktiv till Polisen om vilka åtgärder som skulle vidtas. I de fall där utredningen hos Polisen hade dragit ut på tiden hade åklagarna oftast påmint Polisen i enlighet med vad som gäller enligt Åklagarmyndighetens föreskrifter (se

text: ÅFS 2007:5

text: I de ärenden där åtal inte hade väckts var det bara i ett fall där åklagaren inte syntes ha vidtagit någon åtgärd för att driva ärendet framåt. I det aktuella ärendet (AM-121166-07) kom anmälan in från Polisen den 8 november 2007. Samma dag expedierades direktiv till Polisen. Därefter hade det enligt åklagarkammarens diarium inte vidtagits någon åtgärd från åklagarens sida.

text: I en förhållandevis stor del av avskrivningsbesluten hade åklagaren kort utvecklat skälen för att brott inte gick att styrka, såsom att ord stod mot ord eller att det förelåg bristande uppsåt.

text: Justitiekanslerns överväganden

text: Justitiekanslern konstaterar att handläggningen av de i denna del granskade ärendena i allt väsentligt hade skett på ett bra sätt, vilket tyder på att den löpande verksamheten vid åklagarkammaren fungerar väl. Justitiekanslern noterar särskilt att det är positivt att många av åklagarkammarens avskrivningsbeslut är relativt välmotiverade, vilket ökar förståelsen av besluten och underlättar för den som vill göra en efterhandsgranskning av åklagarens beslut.

text: Avslutande synpunkter

text: Justitiekanslern konstaterar att det allmänna intrycket efter inspektionen är att åklagarkammaren, trots en hög arbetsbörda, i allt väsentligt handlägger sina ärenden på ett bra sätt. Ordningen i akterna var med några få undantag god. En översiktlig granskning av stämningsansökningar och övriga handlingar som åklagarna hade upprättat i instämda mål gav inte anledning till någon fördjupad granskning. I de flesta öppna ärenden fanns det en godtagbar förklaring till att de ännu inte är avslutade.

text: Med undantag av de äldre öppna ärenden som det särskilt har refererats till i beslutet kan berörd åklagare inte anses ha haft någon större del i att förundersökningarna i vissa ärenden har dragit ut på tiden. Den utdragna handläggningen beror i stället på andra faktorer, såsom en hög arbetsbörda hos Polisen. I enlighet med vad som har framkommit vid det inledande samtalet är det främst i de lägst prioriterade ärendegrupperna, t.ex. svårutredda brottsanmälningar rörande stöld och bedrägeri, som handläggningen har blivit utdragen.

text: Det övergripande intrycket av åklagarkammarens handläggning av förundersökningar rörande allvarliga brottsmisstankar är mycket gott. När det gäller ärenden med i lag stadgade frister konstateras att dessa i allt väsentligt har upprätthållits. Justitiekanslern noterar dock att det förekom en del fall där handläggningen av ärenden enligt

text: 2 a § förundersökningskungörelsen

text: utan till synes godtagbara skäl hade dragit ut alltför långt på tiden.

text: Justitiekanslern konstaterar att de brister som upptäcktes vid inspektionen till största delen kan antas ha samband med en hög arbetsbörda hos åklagarkammaren och Polisen samt den personalomsättning som har varit hos åklagarkammaren under senare år. Några systemfel eller andra allvarliga brister i handläggningen av ärenden hos åklagarkammaren upptäcktes inte vid inspektionen.

text: Vad som har kommit fram vid inspektionen föranleder inte någon vidare åtgärd från Justitiekanslerns sida.

text: Justitiekanslern vill slutligen uttrycka sin uppskattning för det vänliga bemötandet från åklagarkammarens personal under inspektionen.


publisher: Justitiekanslern

title: Inspektion av Kronofogdemyndighetens kontor i Falun

org: jk

text: Beslutets huvudsakliga innehåll

type: rubrik

text: Verksamheten vid Kronofogdemyndighetens kontor i Falun bedrivs enligt Justitiekanslerns mening i huvudsak mycket väl. Såvitt granskningen visar är kontorets handläggning av ärenden i stort rättssäker och effektiv.

type: stycke

text: Inspektionen har dock gett vid handen att handläggningstiderna i ärenden om försäljning av främst fast egendom generellt sett är alltför långa. Brister förekommer även i bevakningen av dessa ärenden. Inregistreringen av nya ärenden av aktuellt slag har i flera fall också dröjt. Justitiekanslern riktar med anledning härav viss kritik mot ledningen för Mellersta indrivningsavdelningen och Falukontoret. Justitiekanslern önskar en återkoppling i form av en skrivelse senast den 15 april 2009 som redovisar läget i försäljningsfunktionen per den 1 april 2009.

text: Bakgrund

text: Justitiekanslern har enligt lagen (

text: ) om Justitiekanslerns tillsyn och förordningen (

text: ) med instruktion för Justitiekanslern tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden. Justitiekanslerns tillsyn omfattar bl.a. Kronofogdemyndigheten.

text: Som ett led i sin tillsynsverksamhet beslutade Justitiekanslern att under hösten 2008 inspektera Kronofogdemyndighetens kontor i Falun.

text: Justitiekanslern skrev till Kronomyndighetens kontor i Falun angående inspektionen den 22 september 2008. Justitiekanslern bad därvid Falukontoret att före inspektionen ta fram vissa akter. Mot bakgrund av att Kronofogdemyndighetens akter till stora delar inte finns i pappersform beslutades, efter kontakter med Falukontoret, att granskningen i huvudsak skulle ske efter sökningar i myndighetens databaser med hjälp av personal från Falukontoret.

text: Inspektionen

text: Inspektionens syfte och inriktning

text: Det övergripande syftet med inspektionen var att kontrollera att förfarandereglerna hade iakttagits. Även de materiella bedömningarna i fråga om lagenlighet och rättssäkerhet var föremål för inspektionen. Särskild vikt skulle också läggas på det värderingsförfarande som sker vid försäljningsfunktionen samt delgivningsfrågor.

text: Inspektionens genomförande

text: Kronofogdemyndigheten har inte handlingarna i sina ärenden samlade i pappersform vilket innebar vissa svårigheter ur inspektionssynpunkt. Till en början fördröjdes granskningen av att det på grund av datatekniska problem inte var möjligt att använda databasen INIT. Personal vid kontoret uppgav att man tidigare hade haft förhållandevis stora problem med sitt datastöd men att det numera fungerar tillfredsställande. När personalen fick tillgång till INIT kunde granskningen genomföras. Med hänsyn till att det var nödvändigt att göra ett stort antal sökningar i olika databaser blev arbetet – trots mycket god hjälp av myndighetens personal – förhållandevis tidsödande. I vissa delar fick granskningen därför begränsas till vad som kan närmast kan betecknas som stickprovskontroller.

text: Justitiekanslerns genomgång omfattade de 20 äldsta pågående och de 20 senast avslutade ärendena om utmätning i lön. Därutöver gjordes ett tjugotal stickprovskontroller av sådana ärenden. Vidare granskades ett trettiotal ärenden där Falukontorets beslut om utmätning i lön hade överklagats till tingsrätt. Genomgången omfattade även ca 25 ärenden angående utmätning av lös egendom samt dokumentation i ett ärende angående lösöreauktion. Slutligen granskades sju ärenden om avhysning samt åtta ärenden om exekutiv försäljning av fast egendom.

text: Vid ett inledande möte träffade Justitiekanslerns medarbetare JW, chef för Mellersta indrivningsavdelningen, JS, chef för kontoret i Falun, och MW, verksamhetscontroller. Därutöver samtalade Justitiekanslern med personal från Falukontoret. Inspektionen avslutades med att Justitiekanslern redogjorde för sina iakttagelser inför de tre först nämnda representanterna för myndigheten.

text: Inspektionen inleddes den 1 oktober kl. 09.15 och avslutades den 2 oktober 2008 kl. 16.00.

text: Det inledande samtalet

text: Myndighetens företrädare ombads inledningsvis att berätta om verksamheten, att kommentera ärendebalanserna och att peka på eventuella specifika problem i myndighetens verksamhet. Följande antecknas.

text: Från den 1 januari 2008 gäller nya bestämmelser för Kronofogdemyndighetens tillgångsundersökningar. Tidigare kunde borgenären i enskilda ärenden begära att endast en begränsad tillgångsundersökning skulle genomföras, men nu ska fullständiga tillgångsundersökningar göras för samtliga gäldenärer. Eftersom lagändringen inte har några övergångsbestämmelser har dessutom även pågående äldre ärenden, där begränsade undersökningar tidigare har gjorts, fått kompletteras med fullständiga utredningar. I princip samtliga äldre ärenden har kunnat kompletteras under året. Detta har lett till en kraftig ökning av antalet utmätningar av lös och fast egendom under år 2008. Kontoret i Falun handlägger sedan en tid tillbaka samtliga ärenden om försäljning av lös och fast egendom i Mellersta indrivningsavdelningen.

text: Antalet aktuella gäldenärer har minskat något under året och ärendebalanserna har generellt sett inte ökat. Andelen överklagade beslut är anmärkningsvärt låg. På senare tid har dock antalet rapporterade incidenter, i form av t.ex. hotelser mot myndighetens personal, ökat något.

text: Myndigheten samarbetar med polisen och Skatteverket mot ekonomisk brottslighet. Falukontoret har deltagit i ett tillslag mot den organiserade mc-brottsligheten. I ärenden om avhysning samarbetar Kronofogdemyndigheten med kommunernas socialförvaltning. Myndigheten har även en dialog med regionens hyresvärdar i frågor om avhysning.

text: Kronofogdemyndigheten gör egna kvalitetsuppföljningar av verksamheten. Juristteamet genomför granskningar, och varje tertial görs en allmän kvalitetsuppföljning av avdelningens verksamhet enligt en modell från år 2004. Den senaste uppföljningen visade att tillgångsundersökningarna håller god kvalité. Avdelningen ska nu fokusera bl.a. på försäljningen av utmätt egendom.

text: JW tillade att Kronofogdemyndigheten för närvarande har en svår ekonomisk situation och att varsel av personal sannolikt kommer att behöva läggas.

text: MW överlämnade bl.a. statistikuppgifter, verksamhetsplaner, kvalitetsuppföljningar och tertialrapporter till Justitiekanslern.

text: Iakttagelser vid inspektionen

text: Ärenden angående löneutmätning

text: Med löneutmätning avses Kronofogdemyndighetens beslut att arbetsgivaren ska innehålla och redovisa en del av gäldenärens lön till myndigheten och inte till gäldenären. Löneutmätning kan ske i de flesta periodiska utbetalningar såsom lön, pension osv. Utmätning av lön torde vara den mest frekvent använda indrivningsmetod som Kronofogdemyndigheten förfogar över.

text: Granskningen avsåg de 20 äldsta pågående och de 20 senast avslutade ärendena. Det kunde konstateras att handläggningen av ärendena i stor utsträckning sker med stöd av rutiner i databasen INIT. Underrättelser och förfrågningar skickas ut maskinellt. Alla uppgifter som ligger till grund för beräkningen av förbehållsbelopp och utmätningsbelopp registreras i systemet. Inspektionsgruppen granskade några handläggarnoteringar som hade registrerats i INIT och fann att man genom dem i stort kunde följa händelserna i respektive ärende. Det fanns inte några indikationer på att det skulle föreligga brister i den elektroniska hanteringen av löneutmätningsärendena.

text: Vidare granskades ett trettiotal pappersakter där Kronofogdemyndighetens beslut om utmätning i lön hade överklagats till tingsrätt och där tingsrättens beslut i sin tur hade överklagats till hovrätt (

text: 18 kap. 1 § utsökningsbalken

text: ). Endast i ett av dessa ärenden (U-1303-08) hade tingsrätten ändrat Kronofogdemyndighetens beslut (Falu tingsrätts beslut den 26 augusti 2008 i ärende nr Ä 1538-08). Ärendet gällde frågan om det förelåg hinder mot verkställighet av en i dom stadfäst förlikning.

text: Ärenden angående utmätning av lös egendom

text: Granskningen skulle avse de 20 äldsta pågående och de 20 senast avslutade ärendena rörande utmätning i lös egendom, och inriktas särskilt på handläggningstiderna i de fall där sökanden hade anvisat egendom till utmätning. Granskningen kom i denna del av effektivitetsskäl att endast omfatta ca 25 pågående ärenden (pappersakter) där lös egendom hade blivit utmätt men ännu inte hade sålts.

text: Försäljning av utmätt egendom sker genom Kronofogdemyndighetens försorg (

text: 8 kap. 1 § första stycket utsökningsbalken

text: ). Detta ska ske utan dröjsmål om inte hinder möter (

text: 8 kap. 3 § första stycket utsökningsbalken

text: ). Försäljning av lös egendom ska ske inom två månader från utmätningen såvida inte särskilda skäl föreligger (9 kap. 2 § utsökningsförordningen).

text: Vid inspektionen framkom att Kronofogdemyndigheten i flera fall inte levde upp till kravet på försäljning av lös egendom inom två månader från utmätningen. Justitiekanslern fann flera ärenden där lös egendom hade blivit utmätt under våren 2008 men ännu inte hade sålts.

text: Lös egendom säljs på offentlig auktion eller under hand (

text: 9 kap. 1 § utsökningsbalken

text: ). Justitiekanslern granskade dokumentationen efter en lösöres-auktion förrättad i Örebro den 4 september 2008. Justitiekanslern konstaterade att priset på de föremål som hade sålts inte i någon större utsträckning avvek från den värdering som hade gjorts vid utmätningstillfället. I ett par fall hade Kronofogdemyndigheten inte accepterat det högsta bud som hade avgetts vid auktionen. Granskningen i denna del föranledde ingen anmärkning från Justitiekanslerns sida.

text: Ärenden inkomna under oktober 2007

text: I Justitiekanslerns skrivelse till Kronofogdemyndigheten den 22 september 2008 angavs att inspektionen bl.a. skulle omfatta de ärenden som kom in till myndigheten under oktober 2007. Då det visade sig att nästan 1 500 ärenden hade inkommit under denna tid var inspektionsgruppen tvungen att begränsa granskningen. Justitiekanslern genomförde därför stickprovskontroller av ett tjugotal ärenden där främst gäldenärsjournalerna och handläggarnoteringarna granskades. Inspektionen i denna del föranledde ingen anmärkning från Justitiekanslerns sida.

text: Avhysningsärenden

text: Enligt

text: 16 kap. 3 § 2 st. utsökningsbalken

text: ska avhysning om möjligt ske inom fyra veckor från det att behövliga handlingar har kommit in till myndigheten. Sökanden har möjlighet att lämna uppskov och Kronofogdemyndigheten kan medge anstånd. Sökanden i avhysningsärenden kan, i motsats till i andra mål, lämna ett obegränsat antal uppskov med verkställigheten. När uppskovet har varat över sex månader från dagen för ansökan förfaller ansökningen, om inte särskilda skäl föranleder att ytterligare uppskov godtas (

text: 16 kap. 5 § utsökningsbalken

text: De ärenden som granskades gav inte anledning till någon anmärkning i fråga om handläggningstiden.

text: Avhysning får ske tidigast en vecka från det att svaranden har beretts tillfälle att yttra sig, dvs. har delgetts underrättelsen (

text: 16 kap.

text: 3 § andra

text: och

text: tredje stycket

text: utsökningsbalken

text: ). Delgivning ska ske enligt

text: delgivningslagen

text: I ett ärende (U 27082-08) hade den hyresgäst som skulle avhysas delgetts beslutet om avhysning genom s.k. spikning (

text: 15 § andra stycket delgivningslagen

text: ). I akten fanns emellertid inte något underlag för beslutet att använda denna delgivningsform. Justitiekanslern vill i anledning härav erinra om betydelsen av att dokumentation sker på ett tydligt sätt. Detta är särskilt viktigt i ärenden där uppgifter registreras både i databasen INIT och i den fysiska akten.

text: Allmänhetens dataterminal

text: Justitiekanslerns inspekterade den dataterminal som var uppställd vid entrén till Kronofogdemyndighetens kontor. I terminalen fanns bl.a. databasen INIT tillgänglig med begränsade sökfunktioner. Med hjälp av terminalen kan enskilda personer få fram uppgifter i sina egna ärenden och vissa uppgifter i andra ärenden. Det upplystes att terminalen sällan används.

text: Exekutiv försäljning av fast egendom

text: På inspektionens andra dag fick Justitiekanslern del av en handlingsplan för försäljningsfunktionen upprättad den 29 september 2008 av JS. Av innehållet i handlingsplanen, statistikuppgifter och samtal med Kronofogdemyndighetens personal framkom att JF-teamet (som handlägger försäljning av lös och fast egendom) hade fått problem med ökande balanser i vart fall under år 2008. Antalet inkomna ärenden hade ökat kraftigt under det senaste året och personalomsättningen hade varit hög. Mot bakgrund av dessa uppgifter och med hänsyn till att granskningen skulle komma att bli tidskrävande, begränsades granskningen av ärenden om försäljning av fast egendom till att i huvudsak avse handläggningstiderna.

text: Enligt

text: 12 kap. 11 § utsökningsbalken

text: bör en utmätt fastighet säljas inom fyra månader från utmätningen om det inte finns hinder för det eller anstånd beviljas. Av statistikuppgifter för Mellersta indrivningsavdelningen för år 2008 framgick att myndigheten i mer än hälften av ärendena inte hade gjort ett första försäljningsförsök inom fyra månader. Uppgifter från personalen bekräftade att balansläget var sådant att det för närvarande inte var möjligt att sätta ut försäljningar i inkomna ärenden inom fyra månader.

text: Justitiekanslern fick tillfälle att granska åtta ärenden om exekutiv försäljning av fast egendom (ärende nr F-71-03-04, F 196-03-04, F-131-05-20, F-21-06-21, F-611-07-20, F-660-07-20, F-1537-07-20 och F-1571-07-21).

text: I de två äldsta ärendena hade myndigheten beviljat anstånd med försäljningen vid anmärkningsvärt många tillfällen. I dessa ärenden förekom även mycket långa anståndstider. Dessa handläggningsåtgärder hade emellertid vidtagits innan ärendena flyttades över till kontoret i Falun.

text: Uppgifterna om långa handläggningstider under senare tid bekräftades vid granskningen av ärenden som hade inletts i Falun. Det förekom bl.a. flera månader av inaktivitet i ärenden där anteckningarna i dagboken tydde på att åtgärder borde ha vidtagits.

text: Det framkom också andra brister. Vissa av de granskade ärendena var fortfarande registrerade som öppna trots att de hade kunnat avslutas flera månader tidigare. Vidare hade det i ett par fall tagit ungefär två veckor innan nya ärenden hade registrerats vid försäljningsfunktionen. I något fall var det på grund av bristfällig dokumentation i dagboken svårt att följa vad som hade skett i ärendet.

text: De brister som uppmärksammades tyder på att bevakningssystemet vid försäljningsfunktionen inte fungerar tillfredsställande. Enligt uppgifter från personalen innehöll signallistan (bevakningslistan) i databasen Duffex så många bevakningar att den i praktiken inte kunde användas och att bevakningen därför fick skötas vid sidan av datasystemet.

text: Sammanfattningsvis tyder de brister som uppmärksammades på att Falukontorets försäljningsteam generellt sett har svårt att hålla tidsfristen för försäljning av fastigheter enligt

text: 12 kap. 11 § utsökningsbalken

text: . Det framkom även att bevakningen av ärendena inte sköts på ett tillfredsställande sätt.

text: Avslutande samtal

text: Vid ett avslutande samtal med JW, MW och JS redogjorde Justitiekanslern översiktligt för de iakttagelser som hade gjorts i de ärenden som hade granskats. Därvid anfördes i huvudsak följande.

text: En inspektion som sker under två dagar kan givetvis inte ge en fullständig bild av hur verksamheten vid kontoret fungerar. Justitiekanslern fick dock intryck av att verksamheten i stort sett fungerar väl och att det i allmänhet råder en god stämning på kontoret. Vid granskningen av ärendena om utmätning i lön framkom inte några brister. Efter genomgång av statistikuppgifter, samtal med personal och granskning av vissa ärenden framstod det emellertid som klart att kontorets försäljningsfunktion var överbelastad och hade problem med alltför långa handläggningstider vid försäljningen av såväl lös som fast egendom. Granskningen tydde även på att bevakningen av ärendena om försäljning av fast egendom inte sköttes tillfredsställande.

text: JW uppgav bl.a. följande. Problemet med ökande ärendebalanser och långa handläggningstider vid kontorets försäljningsfunktion har uppmärksammats i Mellersta indrivningsavdelningens tertialrapport för perioden januari – augusti 2008. Den handlingsplan som nu har upprättats av JS ska bidra till att handläggningstiderna förkortas. Det är emellertid ett problem att försäljningsteamet ofta får rätta till brister som uppkommit vid den tidigare handläggningen. Utredningarna vid utmätning av fast egendom är komplexa och på grund av stor omsättning på personal är det svårt att upprätthålla tillräckligt hög kompetens på området. Det kan komma i fråga att ge mer resurser till försäljningsfunktionen för att komma till rätta med de alltför långa handläggningstiderna.

text: JS uppgav bl.a. följande. JF-teamet har tidigare saknat en helhetsbild över arbetet och har gjort mindre lyckade taktiska val. Teamet har t.ex. valt att inte använda signallistan i databasen Duffex. De ska nu arbeta med datasystemet som det är tänkt att fungera. Hon har tidigare omfördelat viss personal till försäljningsfunktionen för att avlasta den. Det kan komma i fråga att göra ytterligare omfördelningar. Det är emellertid för närvarande inte realistiskt att tro att försäljning av fast egendom regelmässigt ska kunna ske inom fyra månader.

text: Justitiekanslern avslutade inspektionen med att framföra ett tack till personalen vid Kronofogdemyndighetens kontor i Falun för den vänlighet och det tillmötesgående som hade visats Justitiekanslerns medarbetare under besöket.

text: Avslutande synpunkter

text: Justitiekanslerns övergripande intryck av verksamheten vid Kronofogdemyndighetens kontor i Falun är att den överlag fungerar väl och att stämningen på kontoret är god.

text: Främst genom en ökad arbetsinsats från personalens sida har kontoret i huvudsak lyckats möta den ökade arbetsbelastning som kravet på fullständiga tillgångsundersökningar har medfört.

text: Justitiekanslerns granskning har dock gett vid handen att handläggningstiderna i ärenden om försäljning av fast egendom är alltför långa.

text: Justitiekanslerns intryck från samtal med försäljningsteamets personal är att dröjsmålen huvudsakligen har föranletts av att försäljningsteamet har fått ta över samtliga försäljningar för Mellersta indrivningsavdelningen utan motsvarande personalförstärkning och att de fullständiga tillgångsundersökningarna härutöver har lett till en ökad inströmning av ärenden. Detta är också en bild som i allt väsentligt har bekräftats vid granskningen av ärendena.

text: Den handlingsplan för försäljningsfunktionen som Falukontorets chef JS, på uppdrag av avdelningschefen JW, har upprättat den 29 september 2008 visar i och för sig på att ledningen är medveten om problemen i försäljningsfunktionen. Justitiekanslern ifrågasätter emellertid om handlingsplanen korrekt återspeglar de egentliga orsakerna till problemen. Justitiekanslern är därmed inte heller övertygad om att de handlingssteg som förutskickas i planen är tillräckliga för att handläggningstiderna ska kunna kortas.

text: Justitiekanslerns inspektion har inte gett anledning att rikta kritik mot någon enskild handläggare i försäljningsteamet. Justitiekanslerns samlade intryck är att det främst rör sig om en resursfråga som personalen inte råder över. Det direkta ansvaret för den uppkomna situationen bärs därmed av ledningen för Falukontoret och ytterst av ledningen för Mellersta indrivningsavdelningen.

text: Inspektionens avslutande samtal övertygade inte Justitiekanslern om att

text: Falukontorets chef JS – som inte direkt tog upp problemen vid det inledande samtalet – ansåg att det rörde sig om ett resursmässigt och därmed organisatoriskt problem. JW angav för egen del att han som chef för Mellersta indrivningsavdelningen hade såväl ansvar som befogenhet att besluta om personalförstärkningar. Justitiekanslern utgår således från att avdelningsledningen noga kommer att följa utvecklingen på Falukontorets försäljningsfunktion och vidta erforderliga åtgärder för att korta handläggningstiderna där.

text: Med den kritik som ligger i det sagda finner Justitiekanslern för närvarande inte skäl att vidta någon ytterligare åtgärd med anledning av inspektionen. Justitiekanslern önskar dock en återkoppling i form av en skrivelse senast den 15 april 2009 som redovisar läget i försäljningsfunktionen per den 1 april 2009.

type: avgorande


title: Inspektion vid Länsstyrelsen i Dalarnas län

text: Sammanfattande synpunkter

text: Justitiekanslern inspekterade Länsstyrelsen i Dalarnas län under två dagar. Endast en mindre del av länsstyrelsens omfattande verksamhet kunde granskas under inspektionen. Justitiekanslern anser sig ändå kunna göra bedömningen att ärendehandläggningen generellt sett håller en god kvalitet och att den sköts på ett ambitiöst och kompetent sätt. Några påtagliga allmänna brister kunde inte konstateras.

text: Granskningen ger Justitiekanslern anledning att kritisera länsstyrelsen beträffande inspektioner av överförmyndare, handläggningen av ett ärende enligt

text: djurskyddslagen

text: samt vissa brister när det gäller diarieföringen.

text: I övrigt gör Justitiekanslern vissa uttalanden angående bl.a. hanteringen av statens fordringsbevakning i lönegarantiärenden och handläggningen av vissa kulturmiljöärenden.

text: Inspektionen

text: Justitiekanslern inspekterade länsstyrelsen den 1 – 2 oktober 2008. Inspektionen innefattade några möten med företrädare för länsstyrelsen samt en genomgång av vissa akter.

text: Länsstyrelsen har under hand fått ta del av ett utkast till detta beslut.

text: Möte med företrädare för länsstyrelsen

text: Inspektionen inleddes med ett möte där följande personer från länsstyrelsen deltog:

text: Landshövdingen MN, länsrådet IE, enhetschefen IS (rättsenheten), enhetschefen UL (kulturmiljöenheten), enhetschefen SS (miljövårdsenheten), enhetschefen HA (ekonomi- och personalenheten) och juristen SÅ.

text: Justitiekanslern redogjorde kort för bakgrunden till inspektionen och för inspektionens syfte och inriktning.

text: Justitiekanslern hade före inspektionen bett om svar på vissa frågor. Under mötet besvarade länsstyrelsen dessa frågor samt redogjorde för verksamheten. Länsstyrelsen angav bl.a. följande. I verksamhetsplanen anges tio prioriterade områden. Några av områdena är en effektiv och systematisk tillsyn, kundfokus, rättssäkerhet och effektiv ärendehantering samt god inre administration och effektiva processer. Ledningsmöten hålls två gånger per månad. Enhetscheferna har ansvar för ärendehandläggningen på respektive enhet. Det finns en genomtänkt strategi för uppföljning av handläggningstider.

text: När det gäller prioriteringar av ärenden försöker länsstyrelsen i första hand behandla sådana som rör enskildas rätt. Men i övrigt bedöms varje ärendegrupp för sig.

text: Anledningen till att lantbruksenhetens balanser har ökat är att förprövningsärendena inte avslutas förrän anläggningarna är besiktigade. Det är lantbrukaren som tar initiativ till besiktningen. I ärendena har det dock redan fattats beslut från länsstyrelsens sida.

text: När det gäller flodkräftreservaten saknas pengar för att genomföra dessa projekt. Illegala utplanteringar av signalkräftor har också gjort att antalet flodkräftor har minskat kraftigt.

text: Alla nyanställda får gå igenom en introduktionsutbildning. Det hålls fortlöpande ”uppdateringsmöten” med personalen. Under utbildningarna behandlas offentlighetsprincipen. Länsstyrelsens personal är väl medveten om skyndsamhetskravet när det gäller utlämnande av allmänna handlingar. Det finns rutiner för e-posthanteringen under t.ex. semestrar.

text: Ett problem i verksamheten är bristande resurser. Länsstyrelsen kan tvingas till nedskärningar på grund av detta.

text: Granskningen av akter m.m.

text: Justitiekanslern hade i förväg begärt att ett stort antal akter skulle tas fram. Akterna granskades under inspektionen. Justitiekanslern hämtade också in upplysningar från enskilda handläggare på länsstyrelsen. Under inspektionen hade Justitiekanslern tillgång till länsstyrelsens diarium. Två diariesystem används, Diabas och Platina.

text: Inledningsvis nämndes att Justitiekanslerns bedömning är att ärendehandläggningen allmänt sett håller en god kvalitet. I den mån särskilda iakttagelser gjordes under inspektionen redovisas dessa under särskilda rubriker. De ärenden och ärendegrupper som har granskats och där det inte finns någon anledning till uttalanden eller liknande kommenteras inte närmare. Under rubrikerna Diarieföringsfrågor m.m. kommenteras vissa frågor som rör flera ärendegrupper. Frågor som mer specifikt rör en viss ärendegrupp kommenteras dock särskilt.

text: Diarieföringsfrågor m.m.

text: Justitiekanslern kunde konstatera att det i flera ärenden förekommer att inkommande svarsskrivelser på exempelvis förelägganden o.d. inte har diarieförts som en egen post i diariet. I stället hade svarsskrivelsen – det datum som den kom in – registrerats på samma åtgärdsrad som den utgående handlingen. Länsstyrelsen angav att detta har uppmärksammats och att man har framhållit för personalen att diarieföringen ska ske på skilda åtgärdsrader.

text: I flera av körkortsärendena kunde det konstateras vissa brister vad gällde diarieföring. Exempel på sådana ärenden är följande. I ärendena med dnr 253-249-07, 253-323-07 och 253-325-07, som gällde körkortsingripanden, fanns belastningsregisterutdrag i samtliga akter. Utdragen var dock inte diarieförda. I nämnda ärenden samt bl.a. i ärendena 253-59-07 och 253-134-07 fanns i resp. ärende en inhämtad handling benämnd ”lista körkortsinformation”. Denna handling synes generellt sett inte diarieföras.

text: I flera ärenden angående social tillsyn och tillståndsgivning fanns diarieföringsbrister. I ärendena med dnr 701-13773-06, 702-10580-07 och 701-2793-08 hade vissa e-post-meddelanden som lagts till akten inte diarieförts. I flera ärenden hade inte heller den inledande handlingen diarieförts (bl.a. 701-899-08, 701-5680-08, 702-10511-07 och 704-8950-07). En upplysning inhämtades om att länsstyrelsen tidigare hade som rutin att inte diarieföra den inledande handlingen men att man nu gått ut med information om att alla handlingar ska diarieföras, även den inledande.

text: I ärendet 282-9977-08 angående djurskydd framgick det av en handskriven anteckning på beslutet samt av diariet att ansökan hade inkommit per telefon ett visst datum. Vad den muntliga ansökan innehöll hade dock inte dokumenterats närmare.

text: Överväganden

text: I

text: 15 kap.

text: och

text: 2 §§

text: sekretesslagen (1980:100)

text: finns grundläggande bestämmelser om myndigheternas skyldighet att registrera allmänna handlingar samt om vad ett register ska innehålla. Bestämmelsernas syfte är bl.a. att garantera allmänhetens rätt att få tillgång till allmänna handlingar. För att offentlighetsprincipen ska fungera på det sätt som är avsett i

text: tryckfrihetsförordningen

text: har det ansetts nödvändigt att myndigheterna håller sina allmänna handlingar registrerade eller i vart fall ordnade så att det går att konstatera vilka handlingar som finns.

text: Enligt huvudregeln i

text: 15 kap. 1 § första stycket sekretesslagen

text: ska en allmän handling som har kommit in till eller upprättats hos en myndighet registreras utan dröjsmål, om det inte är uppenbart att den är av ringa betydelse för myndighetens verksamhet. I fråga om allmänna handlingar för vilka sekretess inte gäller får dock registrering underlåtas, om handlingarna hålls så ordnade att det utan svårighet kan fastställas om en handling har kommit in eller upprättats. En ovillkorlig registreringsskyldighet omfattar således bara handlingar för vilka sekretess gäller. Denna bestämmelse ger en myndighet en betydande frihet att ordna registreringen efter vad som är lämpligast. När myndigheten har bestämt sig för ett visst system måste detta emellertid tillämpas konsekvent av alla inom myndigheten.

text: Bestämmelsen i

text: 15 kap. 1 § sekretesslagen

text: innehåller inte någon bestämd tidsgräns. Det ligger emellertid i sakens natur att registrering ska ske så snart det är praktiskt möjligt. Genom registreringen ges allmänheten möjlighet att kontrollera vilka ärenden och handlingar som förekommer hos en myndighet. Frånvaron av registrering eller ett alltför långt dröjsmål med att registrera allmänna handlingar inskränker allmänhetens möjligheter till insyn i myndighetens verksamhet.

text: Enligt Justitiekanslerns mening bör inte minst för överskådlighetens skull alla handlingar i ärendena diarieföras, således även den inledande handlingen. Det noteras därför med tillfredsställelse att länsstyrelsen sedan en tid tillbaka tillämpar detta förfarande. Med hänsyn till att det finns ärenden från år 2008 där detta sätt inte har tillämpats kan det dock ifrågasättas om förfaringssättet tillämpas konsekvent. Justitiekanslern utgår från att så kommer att ske framöver.

text: Enligt

text: 15 § förvaltningslagen (1986:223)

text: ska uppgifter som en myndighet får på annat sätt än genom en handling och som kan ha betydelse för utgången i ärendet antecknas av myndigheten, om ärendet avser myndighetsutövning mot någon enskild. Muntliga uppgifter kan dokumenteras i en tjänsteanteckning. Sådana anteckningar ska vara daterade och signerade och bör skrivas i syfte att bevaras.

text: Justitiekanslern har vid flera inspektioner tidigare påpekat att diarieföring av ingående och utgående handlingar inte bör ske på samma åtgärdsrad. Länsstyrelsen har förklarat sig införstådd med detta. För att komma till rätta med saken har länsstyrelsen återkommande underrättat de som diarieför om hur detta rätteligen bör ske. Länsstyrelsen har underhand meddelat att personalen ånyo har påmints om saken. Något ytterligare uttalande i denna fråga är inte erforderligt.

text: För de brister beträffande diarieföringen m.m. som nu har redovisats kan länsstyrelsen inte undgå viss kritik. Justitiekanslern vill betona att dessa brister påträffades i flera olika ärendetyper och att de inte var hänförliga till någon eller några enskilda handläggare.

text: Justitiekanslern vill tillägga att länsstyrelsen i jämförelse med många andra tycks ha väl fungerande rutiner för att se till att avslutade ärenden också förs av i diariet.

text: Överförmyndarärenden

text: Protokoll från inspektioner av överförmyndare och överförmyndarnämnder från den 1 januari 2006 och framåt granskades. Tillsynsärenden som inletts under den nämnda perioden granskades också, varvid kunde konstateras att förhållandevis många enskilda hör av sig till länsstyrelsen. I länet ingår 15 kommuner. Länsstyrelsen har inte gjort några inspektioner sedan våren 2006 och flera överförmyndare har inte inspekterats sedan år 2004.

text: Vid ett samtal under hand med en av de nuvarande handläggarna av överförmyndarärenden, UN, framkom bl.a. följande. Varje år skickas en frågelista ut till överförmyndarna. Ett stort antal frågor om verksamheten ska därvid besvaras. För närvarande finns det två personer som har som en av sina arbetsuppgifter att handlägga överförmyndarärenden. Ytterligare en person håller på att läras upp. Länsstyrelsen håller träffar med överförmyndarna två gånger per år. Det har saknats resurser för att göra inspektioner. Länsstyrelsen har nu en plan för inspektioner under oktober och november 2008. Under denna period ska enligt planen samtliga överförmyndare inspekteras.

text: Överväganden

text: Justitiekanslerns intryck är att enskildas anmälningar som rör överförmyndarfrågor handläggs på ett bra sätt. I ett flertal ärenden hade klagomålen lett till olika grader av kritik.

text: När det gäller inspektioner av överförmyndare konstaterade Riksrevisionen i en rapport (Länsstyrelsernas tillsyn av överförmyndare; RIR 2006:5) brister hos flera länsstyrelser. En av de åtgärder som Riksrevisionen föreslog var att regeringen skulle återinföra ett tydligt krav på årliga inspektioner i

text: förmynderskapsförordningen (1995:379)

text: . En sådan ändring har nu skett. Sedan den 1 januari 2008 gäller att en länsstyrelse, enligt

text: 20 §

text: förordningen, årligen ska inspektera överförmyndarna. Länsstyrelsen får avstå från en inspektion om det är uppenbart att den är obehövlig. Om länsstyrelsen har avstått från en inspektion ett visst år, ska dock inspektionen genomföras följande år.

text: I Dalarnas län ingår relativt många kommuner. Justitiekanslern har förståelse för att inspektionsverksamheten är resurskrävande. Men detta gör inte att inspektionsverksamheten helt får ligga nere. Vissa överförmyndare har nu inte inspekterats sedan år 2004. Överförmyndartillsynen är en ur rättssäkerhets- och trygghetssynpunkt mycket angelägen arbetsuppgift. Den bör därför prioriteras. Länsstyrelsen kan inte undgå kritik för bristen i detta hänseende. Justitiekanslern utgår från att inspektionsverksamheten fortsättningsvis prioriteras på det sätt länsstyrelsen har angett.

text: Statens fordringar i lönegarantiärenden

text: Länsstyrelsen har i årets ärendeförteckning lämnat vissa uppgifter om hanteringen av statens fordringar i lönegarantiärenden. Justitiekanslern inhämtade ytterligare information om länsstyrelsens handläggning av dessa ärenden genom att granska några äldre ärenden och genom samtal med HA och PB.

text: Länsstyrelsen har nyligen avslutat ett stort antal äldre lönegarantiärenden, vilket gör att länsstyrelsens ärendestock för närvarande endast omfattar ärenden där en bevakning av statens fordran verkligen kan ske. Någon mer långsiktig och aktiv bevakning av statens fordringar efter en konkurs sker dock inte och länsstyrelsen saknar rutiner för hur en sådan bevakning ska genomföras.

text: Överväganden

text: Av rättviseskäl och från statsfinansiell synpunkt är det viktigt att statens fordringar bevakas. Det är lämpligt att länsstyrelsen nu utarbetar rutiner för en sådan bevakning.

text: Byggnadsavgifter

text: Vad gäller handläggningen av byggnadsavgifter/tilläggsavgifter synes länsstyrelsen ha väl fungerande rutiner. Granskningen föranleder därför inte några andra kommentarer.

text: Ärenden enligt

text: socialtjänstlagen

text: Justitiekanslern granskade länsstyrelsens tillsyn av enskild verksamhet och tillståndsgivning enligt

text: 7 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453)

text: . Justitiekanslern kunde konstatera att besluten i ärendena generellt sett var välmotiverade och lättförståeliga. Det kunde även konstateras att handläggningen av de flesta ärendena hade avslutats inom rimlig tid.

text: I ett av ärendena angående tillståndsgivning (702-543-08) kunde det av akten och diariet inte utläsas att något beslut om avskrivning hade fattats trots att sökanden hade återkallat sin ansökan. Ärendet hade avslutats i diariet med angivande av ”återkallelse” som beslutstyp.

text: I ett annat ärende angående tillståndsgivning (702-899-08) hade felaktigt diarienummer angetts i beslutet (702-899-02). I beslutet hade även två rättelser gjorts. Dessa var daterade ”06-06-25”, vilket torde vara felaktigt eftersom det beslut som hade rättats fattades år 2008.

text: Länsstyrelsen genomförde i oktober 2006 ett tillsynsbesök hos socialförvaltningen i Mora (dnr 701-12572-06). Först i februari 2008 kommunicerades ett förslag till beslut med socialnämnden i kommunen. I sitt svar angav kommunen bl.a. att det hade uppskattats om återkopplingen från länsstyrelsen hade kommit snabbare samt att i vissa delar var det som hade framkommit inaktuellt och ett mindre användbart verktyg i nämndens kvalitetsarbete. Något beslut i ärendet har ännu inte fattats. Av ett utkast till beslut framgår dock att länsstyrelsen tycks ha tagit till sig önskemålet om snabbare handläggning.

text: Överväganden

text: Det finns i och för sig inget krav i

text: förvaltningslagen

text: på att beslut ska avfattas skriftligen. Inte heller finns det någon uttrycklig föreskrift om att myndigheter på något annat sätt ska dokumentera sina beslut. En dokumentationsskyldighet följer dock av både allmänna grundsatser och direkta föreskrifter i andra författningar (se Hellners m.fl.,

text: Förvaltningslagen

text: med kommentarer, andra upplagan, 2007, s. 225). Mot denna bakgrund är det inte godtagbart att det i ett ärende inte framgick av akten och diariet att ett beslut om avskrivning hade fattats, vilket får antas ha skett.

text: Med undantag för ovanstående anmärkning och vissa diarieföringsfrågor som har tagits upp under rubriken Diarieföringsfrågor m.m. gav genomgången av ärendena inte anledning till någon anmärkning.

text: Ej verkställda gynnande beslut enligt

text: socialtjänstlagen

text: I anslutning till 2008 års ärendeförteckningar redovisade länsstyrelserna sina rutiner för handläggningen av kommunernas rapporter om ej verkställda gynnande beslut enligt

text: socialtjänstlagen

text: . Av dessa redovisningar framgår att länsstyrelsernas aktivitet är varierande. En länsstyrelse hade inte fört något ärende till länsrätten för utdömande av särskild avgift. En länsstyrelse hade varit mycket aktiv och det synes som att länsstyrelsens åtgärder har medfört att antalet rapporterade fall minskat. Skillnaderna mellan länsstyrelsernas aktivitet kan delvis förklaras av att ärendegruppen är förhållandevis ny.

text: För att inhämta länsstyrelsens syn på handläggningen av dessa ärenden sammanträffade UH med AS. Länsstyrelsen har senare lämnat vissa kompletterande uppgifter per brev.

text: Överväganden

text: Länsstyrelsen synes ha väl fungerande rutiner och följer upp rapporterna på ett aktivt sätt. Ärendehanteringen är dock fortfarande under utveckling. Ett av skälen till detta är att några vägledande domar från kammarrätten ännu inte har kommit. Viss osäkerhet om godtagbara skäl till att kommunen inte har verkställt ett gynnande beslut föreligger därför. Osäkerhet råder också om domstolarnas syn på storleken på de särskilda avgifterna. Länsstyrelsen har inte heller ännu kunnat analysera de nya lagreglernas effekter på kommunernas agerande, exempelvis om kommunerna nu genomför sina beslut snabbare eller om man snarare avvaktar med beslut tills de faktiskt kan genomföras. Antalet rapporterade fall är dock lägre i år än under år 2007.

text: Enligt Justitiekanslerns uppfattning är det viktigt att länsstyrelsen är aktiv i dessa ärenden och att myndigheten, då det är rimligt, för ärendena vidare till domstol, särskilt som ärendena rör rättssäkerheten för en ofta svag grupp.

text: Kulturmiljöärenden

text: Antalet inte avgjorda ärenden om byggnadsminnen hos länsstyrelsen är stort. Några ärenden är mycket gamla. Det äldsta påbörjades redan år 1978. Enligt länsstyrelsen finns en plan för ärendenas avgörande. Senast fastställdes planen år 2007. Denna plan har dock inte följts.

text: Med anledning av det stora antalet inte avgjorda ärenden granskade Justitiekanslern särskilt akterna i fem äldre ärenden. Därvid konstaterades bl.a. att diarieföringen och övriga registreringar av handlingar och åtgärder var bristfälliga. Det framgick inte heller varför ärendena inte hade avgjorts. Några kopplingar mellan olika slag av ärenden som berör samma objekt fanns inte.

text: Vid samtal mellan länsantikvarien UL och UH framhöll UL att det är en medveten strategi att hålla ärendena öppna, ibland i avvaktan på andra eventuella bevarandeåtgärder. Under de senaste åren har länsstyrelsen prioriterat mer omfattande kulturbevarande åtgärder, stundom i förening med stöd via EU:s strukturfonder. Andra ärenden har då lagts åt sidan. Personalbrist har endast i mindre omfattning varit orsak till de långa handläggningstiderna.

text: Överväganden

text: Enligt Justitiekanslerns uppfattning kan det i vissa fall vara acceptabelt att ett anhängiggjort ärende inte avgörs utan att länsstyrelsen avvaktar med beslut under en tid. Det kan röra sig om utdragna men pågående förhandlingar med ägare, försök att finna alternativa lösningar m.m. I sådana fall bör det dock klart framgå i akten varför länsstyrelsen avvaktar med slutligt beslut. I övriga fall bör länsstyrelsen sträva efter att utan onödigt dröjsmål avgöra ärendena. Den plan för byggnadsminnen som upprättas bör också vara realistisk och inte mer eller mindre automatiskt rullande.

text: Beträffande den bristfälliga diarieföringen får Justitiekanslern hänvisa till vad som tidigare har nämnts under rubriken Diarieföringsfrågor m.m. Justitiekanslern vill tillägga att en ofullständig diarieföring i kombination med långa handläggningstider gör att det blir extra svårt att följa och förstå ett ärendes gång. En sådan situation innebär också bl.a. att personalbyten kan medföra kunskapsförluster som kan bli allvarliga, då ett ärendes ej registrerade historia kan förloras.

text: Behovet att se över diarieföring och övrig registrering även inom andra delar av kulturmiljöenheten underströks vid Justitiekanslerns granskning av några övriga ärenden inom området. I dessa ärenden förekom långa handläggningstider och bristande eller oklar diarieföring. Många noteringar hade gjorts sent och de återspeglar inte heller allt som har skett under handläggningen.

text: Tillsyn över bevakningsföretag

text: Justitiekanslern noterar att länsstyrelsen uppfyller sin skyldighet att göra inspektioner av bevakningsföretagen minst en gång vartannat år, jfr

text: 10 § lagen (1974:191)

text: om bevakningsföretag. Det finns bara tre (snart fyra) bevakningsföretag i länet och rutinerna för att kontrollera att den årliga redovisningen lämnas in fungerar bra.

text: Justitiekanslern noterade att under 2007 inkom 47 ärenden angående ”anmälan om anställning”. I 25 avslutade ärenden (24 med beslutstypen ”meddelande” och ett med beslutstypen ”godkänd”) fanns det inte några åtgärder registrerade i diariet. Fyra av dessa akter granskades. Av dessa akter framgick att det har kommit in en anmälan och att det har expedierats ett meddelande till sökanden. Handläggaren har under hand angett att man vid länsstyrelsen tidigare hade den rutinen att när anmälan kom in så lade man upp ett nytt ärende och när meddelandet gick ut så avslutade man ärendet, utan att registrera några åtgärder i diariet. Länsstyrelsen har nu frångått den rutinen. Numera diarieför man in- och utgående handlingar på åtgärdsraderna i diariet.

text: Eftersom länsstyrelsen numera ändrat sina rutiner angående diarieföring finns det inte anledning till något uttalande. Granskningen gav inte anledning till någon anmärkning. Länsstyrelsen synes sköta denna verksamhet på ett bra sätt.

text: Ärenden rörande djurskydd

text: Akterna i alla ärenden som har avgjorts hittills i år granskades. Handläggningen kännetecknades av god ordning. Besluten var välmotiverade och skrivna på ett lättförståeligt sätt. Utöver vad som anges nedan gav granskningen inte anledning till några anmärkningar.

text: Ärendet dnr 282-8826-08, som rörde omedelbart omhändertagande av hundar, initierades den 23 juni 2008 genom en s.k. underställning enligt

text: 32 § djurskyddslagen (1988:534)

text: från Polismyndigheten Dalarna. Den 18 juli 2008 beredde länsstyrelsen hundarnas ägare tillfälle att yttra sig över polismyndighetens beslut att omhänderta hundarna. Den 1 augusti 2008 kom ett yttrande in från hundägaren. I ett beslut den 22 september 2008 upphävde länsstyrelsen det omedelbara omhändertagandet av hundarna.

text: Överväganden

text: Av

text: 32 § djurskyddslagen

text: framgår att ett djur som är utsatt för lidande i vissa fall får omhändertas omedelbart. Av andra stycket samma paragraf framgår att beslutet ska underställas länsstyrelsen om det har fattats av någon annan myndighet och att länsstyrelsen snarast ska avgöra om beslutet ska fortsätta att gälla.

text: Med hänsyn till det nyss nämnda skyndsamhetskravet är det inte godtagbart att länsstyrelsen dröjde nästan fyra veckor med att begära in ett yttrande från hundägaren i det nämnda fallet. Det är inte heller godtagbart att länsstyrelsen, när hundägarens yttrande hade kommit in, dröjde ytterligare sju veckor med att fatta ett beslut i ärendet. Länsstyrelsens handläggning i dessa hänseenden förtjänar kritik.

text: Ärenden rörande tillstånd till yrkesmässig trafik

text: Akterna i alla ärenden som har avgjorts hittills i år granskades. Handläggningstiderna var föredömligt korta och handläggningen kännetecknades i allmänhet av god ordning. I några ärenden förekom dock tjänsteanteckningar som var odaterade, osignerade och i vissa fall även otydliga i sak. Vidare noterades att det i ett ärende om tillstånd enligt lagen (

text: ) om biluthyrning (dnr 241-509-08) hade använts ett beslutsformulär för tillstånd enligt

text: yrkestrafiklagen (1998:490)

text: Ärenden rörande allmän kameraövervakning

text: Akterna i alla ärenden som har avgjorts hittills i år granskades. Handläggningstiderna var korta och handläggningen kännetecknades av god ordning. I ett ärende (dnr 211-3881-07) hade länsstyrelsen (rättsenheten) meddelat sig själv (miljövårdsenheten) tillstånd att bedriva allmän kameraövervakning för övervakning av det direkta närområdet vid järvlyor inom Älvdalens kommun. Beslutsfattare och föredragande var anställda vid länsstyrelsen.

text: Överväganden

text: Bestämmelser om jäv finns i

text: och

text: 12 §§

text: förvaltningslagen

text: . Bestämmelserna kan inte anses utgöra något direkt hinder mot att tjänstemän vid länsstyrelsen, på det sätt som har skett här, deltar i handläggningen av ett ärende som rör den egna myndigheten. I vissa fall kan det dock vara direkt olämpligt. Justitiekanslern vill framhålla att det i en situation som den aktuella kan vara lämpligt att förordna t.ex. tjänstemän vid en annan länsstyrelse att vara föredragande och beslutsfattare i ärendet. På så sätts undviks bättre riskerna för intressekonflikter.

text: Körkortsingripanden

text: De 30 äldsta ärendena beträffande körkortsingripanden – som hade kommit in under januari – mars 2007 – granskades. Besluten var genomgående tydliga och välmotiverade. Vidare präglades handläggningen av relativt korta handläggningstider.

text: Avslutande samtal

text: Inspektionen avslutades med ett möte med företrädare för länsstyrelsen. Vid mötet gjordes en översiktlig genomgång av de iakttagelser som hade gjorts i de granskade ärendena. Justitiekanslern angav bl.a. att det allmänna intrycket var att handläggningen hos länsstyrelsen generellt sett håller en hög nivå.

text: Inspektionen avslutades den 2 oktober kl. 15.45 med ett tack till länsstyrelsen för det trevliga bemötandet och den goda hjälp Justitiekanslern hade fått under inspektionen.