arendetyp: Missbruk av dominerande ställning

motpart: Lupin Europe GmbH, Lupin Atlantis Holdings SA, Macure Pharma ApS

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Vård och omsorg

title: Särläkemedel

sammanfattning: Här kan du ta del av ärende dnr 341/2024, särläkemedel.

text: Vad ärendet rör

text: Misstänkt missbruk av dominerande ställning, överprissättning.

text: Varför ärendet prioriterats

text: Fråga om misstänkt överträdelse av

text: konkurrenslagens

text: förbud mot missbruk av dominerande ställning i form av överprissättning. Frågan är av bredare konsumentintresse då det ifrågasatta förfarandet blir mer vanligt förekommande och skulle kunna utgöra ett missbruk av regelverket för särläkemedel.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2025-10-15 (Dnr 341/2024)

text: Konkurrensverket har utrett om prissättningen av Namuscla i Sverige kan anses utgöra ett missbruk av dominerande ställning i form av överprissättning. Utredningen visar visserligen att behandlingskostnaderna för en patient i Sverige har ökat markant sedan Namusclas inträde, men mot bakgrund av övriga analysresultat beslutar Konkurrensverket att inte fortsätta utredningen.

text: Detta hindrar inte Konkurrensverket från att, utifrån utvecklingen på marknaden, inleda en ny prövning av prissättningen av Namuscla eller andra särläkemedel om det framöver skulle anses vara motiverat.

text: Ta del av beslutet

text: Misstänkt missbruk av dominerande ställning – överprissättning av särläkemedel Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utredningen avseende Lupin Europe GmbH och Lupin Atlantis Holdings SA (LAHSA) (tillsammans Lupin), och Macure Pharma ApS (Macure), i ärende med dnr 341/2024 rörande en misstänkt överprissättning av läkemedlet Namuscla i strid med förbudet i

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 102 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF-fördraget.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Under 2023–2024 genomförde Konkurrensverket, efter indikationer på att vissa särläkemedel prissätts mycket högt, en förstudie med särskilt fokus på höga priser på s.k. repurposed särläkemedel (dvs. läkemedel som ursprungligen tagits fram för ett annat användningsområde eller en annan indikation). Detta är läkemedel med en aktiv substans för vilken patentskyddet löpt ut, men som registrerats för en sällsynt indikation enligt EU:s s.k. särläkemedelsförordning och därigenom återfått en legal, tidsbegränsad ensamrätt (även kallat marknadsexklusivitet). Genom förstudien kunde Konkurrensverket konstatera att det föreligger en generell

text: problematik med stora prishöjningar på sådana läkemedel, när ensamrätt återuppnåtts.

text: 2. Konkurrensverket beslutade i maj 2024 att särskilt utreda prissättningen av särläkemedlet Namuscla, som läkemedelsföretaget Lupin genom repurposing erhöll särläkemedelsstatus för inom EES från 2018. Namuscla innehåller den generiska aktiva substansen mexiletin och används för behandling av ickedystrofisk myotoni (IDM), en ovanlig sjukdom som bl.a. ger ofrivillig muskelstelhet. Namuscla lanserades i Sverige 2021.

text: Konkurrensverkets utredning i ärendet

text: Fokus för utredningen

text: 3. Mot bakgrund av att priset på tillgängliga mexiletinläkemedel på den svenska marknaden höjdes markant i och med Namusclas lansering i Sverige 2021, har utredningen fokuserat på att undersöka om prissättningen av Namuscla i Sverige kan anses utgöra ett missbruk av en dominerande ställning i form av överprissättning i strid med konkurrensreglerna.

text: 4. Utredningen har avsett läkemedelsföretaget Lupin som innehavare av särläkemedelsstatus och marknadsgodkännande för Namuscla, och Lupins exklusiva distributör i Norden, företaget Macure.

text: Utredningsåtgärder

text: 5. Inom ramen för utredningen av Namuscla har Konkurrensverket inhämtat information genom ålägganden och möten med parterna. Konkurrensverket har även varit i kontakt med och, vid behov, ålagt andra aktörer att inkomma med uppgifter, såsom läkare, Läkemedelsverket, Socialstyrelsen, Tandvårdsoch läkemedelsförmånsverket, Europeiska läkemedelsmyndigheten, Apotek Produktion & Laboratorier och samtliga regioner i Sverige.

text: Företagen

text: 6. Lupin Europe GmbH, med säte i Tyskland, är dotterbolag till det schweiziska bolaget LAHSA som i sin tur ingår i en global läkemedelskoncern med Lupin Limited, med säte i Indien, som huvudbolag. Koncernens verksamhet består av utveckling och kommersialisering av ett brett utbud av varumärkesskyddade och generiska beredningar, bioteknikprodukter och aktiva farmaceutiska substanser. Lupin Europe GmbH innehar marknadsgodkännandet med tillhörande ensamrätt för Namuscla i EES sedan 2018. LAHSA är IP-rättsinnehavare för Namuscla och sköter verksamheten kring Namuscla i EU.

text: 7. Macure är ett danskt läkemedelsföretag och distributör. Macure är ett av flera dotterbolag till Nest Egg ApS. Macure har omkring 20 anställda och hanterar

text: runt 80 produkter, varav de flesta är sjukhusläkemedel. Macure är exklusiv distributör av Namuscla i Sverige, Norge, Danmark och Finland.

text: Marknaden

text: EU:s särläkemedelsförordning

text: 8. Enligt EU:s särläkemedelsförordning kan Europeiska kommissionen, på ansökan av ett företag till Europeiska läkemedelsmyndigheten, besluta att ett läkemedel ska klassas som ett särläkemedel. För sådan klassning krävs bl.a. att läkemedlet är avsett för att diagnostisera, förebygga eller behandla ett allvarligt tillstånd som förekommer hos högst fem av 10 000 personer inom EU.

text: 9. En särläkemedelsklassning kräver att det inte finns någon annan tillfredsställande metod som godkänts inom EU för att diagnostisera, förebygga eller behandla tillståndet, alternativt ska läkemedlet ändå vara till stor nytta för den som lider av tillståndet. “Stor nytta” kan till exempel utgöras av att läkemedlets potentiella tillgänglighet för patienter förbättras.

text: 10. Ett läkemedel som klassificeras som särläkemedel kan också ges ett marknadsgodkännande av Europeiska kommissionen, på rekommendation av Europeiska läkemedelsmyndigheten. Innehavaren av marknadsgodkännande för läkemedlet ges då en ensamrätt att marknadsföra läkemedlet som behandling för det sjukdomstillstånd, eller indikation, som särläkemedelsklassningen avser. Ensamrätten gäller i hela EES i tio år, med möjlighet till två års förlängning vid slutförandet av pediatriska studier i enlighet med en fullständigt godkänd pediatrisk prövningsplan (PIP).

text: 11. Som angetts ovan kan särläkemedel vara så kallade repurposed, dvs. läkemedel som ursprungligen tagits fram för ett annat användningsområde eller en annan indikation. Då repurposing innebär att man utgår från befintliga läkemedel är utvecklingstiden generellt kortare och innebär även betydligt lägre utvecklingskostnader jämfört med utveckling av helt nya läkemedel. Ensamrättens längd är dock densamma för särläkemedel som är repurposed som för andra särläkemedel.

text: 12. Det pågår en omfattande översyn av läkemedelsregleringen på europeisk och nationell nivå. Det är i dagsläget oklart vilket utfall denna översyn kommer få.

text: Läkemedelsförskrivning i Sverige

text: 13. I Sverige har läkare fri förskrivningsrätt vilket innebär att de har en generell rätt att skriva ut recept på läkemedel och att de bestämmer vilket läkemedel som patienten ska förskrivas.

text: 14. Ett marknadsgodkännande gäller för en specifik indikation, men det är möjligt för läkare att, med grund i den fria förskrivningsrätten, förskriva läkemedlet utanför godkänd indikation i de fall den förskrivande läkaren bedömer att det är lämpligt. Detta görs då genom s.k. off label-förskrivning.

text: 15. Enligt Läkemedelsverket bör ett marknadsgodkänt läkemedel med godkänd indikation vara förstahandsval, men den fria förskrivningsrätten bör också värnas för att möjliggöra för den enskilde förskrivande läkaren att ge adekvat behandling till enskilda patienter.

text: 16. Den fria förskrivningsrätten förutsätter att den aktiva substansen som ska förskrivas finns tillgängligt i Sverige. I annat fall finns möjlighet att ansöka om ett godkännande att licensförskriva ett visst läkemedel hos Läkemedelsverket. Om ansökan beviljas får apotek sälja läkemedlet som inte är marknadsgodkänt i Sverige. I ansökan måste läkaren motivera varför det inte går att använda ett i Sverige marknadsgodkänt läkemedel i stället.

text: 17. En licensansökan beviljas när Läkemedelsverket bedömer att det inte finns något godkänt läkemedel som kan användas, och att licensläkemedlet är ändamålsenligt i det enskilda fallet. I praktiken innebär detta att för det fall det finns ett on label-läkemedel som lanserats för en viss indikation i Sverige kan läkare inte licensförskriva ett annat läkemedel innehållande samma aktiva substans och för samma indikation.

text: Närmare om Namuscla och behandling av icke-dystrofisk myotoni

text: 18. Namuscla är ett särläkemedel som innehåller den aktiva substansen mexiletin. Europeiska kommissionen beviljade, på rekommendation av Europeiska läkemedelsmyndigheten, i slutet på 2018 marknadsgodkännande

text: för Namuscla för behandling av vuxna patienter med IDM inom EES. Läkemedlet utvecklades ursprungligen för behandling av hjärtarytmi och Namuscla är således ett repurposed särläkemedel.

text: 19. Inget annat mexiletinläkemedel får marknadsföras för behandling av IDM hos vuxna patienter till dess ensamrätten löper ut, dvs. tio år efter det att marknadsgodkännandet erhölls i slutet på 2018, med möjlighet till två års förlängning.

text: 20. Namuscla lanserades i Sverige 2021 och är sedan 2018 det enda läkemedlet som får marknadsföras för behandling av vuxna patienter med IDM i Sverige. Efter Namusclas lansering i Sverige 2021 är det inte längre möjligt för läkare i Sverige att licensförskriva mexiletin för behandling av IDM hos vuxna patienter, på så sätt som skett tidigare.

text: 21. Under slutet av 2024 lanserades ett nytt mexiletinläkemedel, Dopital, i Sverige av Macure. Dopital har marknadsgodkännande för indikationen ventrikulära arytmier, men kan genom läkarnas fria förskrivningsrätt förskrivas off label för IDM.

text: 22. Förutom med mexiletin behandlas IDM i Sverige även med läkemedel baserade på den aktiva substansen lamotrigin. Lamotrigin är en antiepileptika och används för behandling av epilepsi och bipolär sjukdom. Lamotrigin säljs i Sverige on label för dessa indikationer, men med den fria förskrivningsrätten förskrivs lamotrigin off label för IDM.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Rättslig reglering

text: 23. Förbudet i

text: 2 kap. 7 §

text: KL och

text: artikel 102 EUF-fördraget

text: gäller ett företags missbruk av en dominerande ställning. För att det ska kunna konstateras att ett agerande omfattas av förbudet krävs dels att det kan fastställas att det företag vars agerande ifrågasätts har en dominerande ställning genom att inneha betydande marknadsmakt, dels att agerandet kan anses utgöra ett missbruk.

text: 24. Enligt

text: 2 kap. 7 § andra stycket 1

text: KL kan ett missbruk bestå i att direkt eller indirekt påtvinga någon oskäliga inköps- eller försäljningspriser eller andra oskäliga affärsvillkor. Ett sådant missbruk kan bestå i att det tillämpas ett

text: alltför högt pris som inte står i något rimligt förhållande till det ekonomiska värdet på den transaktion som genomförts.

text: 25. Genom EU-domstolens praxis har det utvecklats en tvåstegsmetod för bedömningen av när ett överpris utgör missbruk.

text: 26. Bedömningens första steg avser om det är en alltför stor brist på överensstämmelse mellan det faktiska priset som det dominerande företaget kräver och produktens självkostnadspris. Om det visar sig vara så, ska det i ett andra steg bedömas om det rör sig om ett påtvingande av ett oskäligt pris, antingen i fråga om priset i sig eller i förhållande till priserna på konkurrerande produkter.

text: 27. Det finns även andra tänkbara metoder för att bedöma om ett pris är alltför högt, och således oskäligt.

text: Konkurrensverkets överväganden

text: 28. Lupin har ensamrätt att marknadsföra mexiletinläkemedel för behandling av IDM hos vuxna patienter i Sverige. Efter Namusclas lansering i Sverige 2021 är det inte möjligt för läkare i Sverige att licensförskriva mexiletin för behandling av IDM.

text: 29. Det enda andra läkemedlet med den aktiva substansen mexiletin som är godkänt för försäljning i Sverige är Dopital, vilket varit tillgängligt i Sverige sedan hösten 2024. Dopital är dock inte godkänt för behandling av IDM,och kan inte heller godkännas för en sådan behandling förrän tidigast 2028, i och med Namusclas särläkemedelsstatus och marknadsgodkännande.

text: 30. Svenska läkare kan förskriva Dopital utanför godkänd indikation (off label) i de fall de bedömer att det är lämpligt. Trots att priset på Dopital är väsentligt lägre än på Namuscla, har prissättningen av Namuscla vid tiden för detta beslut inte påverkats av Dopitals lansering i Sverige.

text: 31. Det har inte heller framkommit att produkter med andra aktiva substanser än mexiletin utövar ett tillräckligt konkurrenstryck som disciplinerar prissättningen av Namuscla.

text: 32. Ovan redogjorda omständigheter talar för att Lupin, som innehavare av särläkemedelsstatus och marknadsgodkännande för Namuscla, har en dominerande ställning på en preliminärt avgränsad marknad för läkemedel med den aktiva substansen mexiletin som har ett marknadsgodkännande för behandling av vuxna IDM-patienter i Sverige. Konkurrensverket har även övervägt om Macure, i egenskap av exklusiv distributör av läkemedlet i Sverige, också har en sådan marknadsställning.

text: 33. Konkurrensverket har dock, mot bakgrund av att utredningen avslutas utan åtgärd, inte gjort någon slutlig marknadsavgränsning och inte heller gjort någon slutlig bedömning av Lupins respektive Macures ställning på någon relevant marknad.

text: 34. Den generella problematik som Konkurrensverkets förstudie indikerade beträffade prissättningen av särläkemedel som är repurposed har bekräftats av utredningen. Av utredningen framgår att lanseringen av Namuscla i Sverige 2021 har medfört att kostnaden för att behandla IDM med mexiletin har ökat med mellan 8 och 11 gånger jämfört med tidigare licensförskriven mexiletin. Tidigare licensförskriven mexiletin och Namuscla består av samma aktiva substans, och har som regel samma styrka.

text: 35. Sammantaget innebär Namusclas inträde i Sverige att kostnaderna för att behandla en IDM-patient med mexiletin i Sverige har ökat markant.

text: 36. De flesta europeiska länder tillämpar så kallad internationell referensprissättning, vilket begränsar läkemedelsföretagens incitament att prisdifferentiera mellan länder. Detta innebär att läkemedelsföretag kan ha incitament att behålla en enhetlig prisnivå trots att det påverkar försäljningen i enskilda länder negativt. Konkurrensverket har uppfattat att detta som utgångspunkt gällt även för Lupins prissättning av Namuscla i Sverige och i andra EU-länder.

text: 37. Vissa kunder i Sverige har dock fått köpa Namuscla till ett mer förmånligt pris än andra kunder i Sverige. Konkurrensverket kan emellertid konstatera att även detta pris är flera gånger högre än det pris som betalades för mexiletin på licens före Namusclas inträde.

text: 38. En mycket stor prisökning kan ge en indikation om prissättningens skälighet, men kan inte utan vidare tas till intäkt för att det rör sig om ett alltför högt pris i konkurrensrättslig mening. Den primära fråga som ska bedömas är alltså inte själva prisökningen utan om priset i sig är oskäligt högt. Som en del av denna bedömning kan det behöva beaktas om det utredda företaget

text: innehar en legal ensamrätt som utfärdats i syfte att ge incitament till produktutveckling eller andra marknadsfrämjande åtgärder.

text: 39. För att utreda om Namuscla har tillhandahållits till ett alltför högt pris som inte står i något rimligt förhållande till produktens ekonomiska värde har Konkurrensverket bland annat genomfört en pris- och kostnadsanalys av Namuscla. Konkurrensverkets analyser och prognoser av kostnader och intäkter, som skulle kunna hänföras till Namusclas försäljning på den svenska marknaden, har inte gett något entydigt utfall.

text: 40. Konkurrensverket har därutöver noterat att de kostnader som Lupin angett att man ådragit sig med anledning av sin ansökan till Europeiska läkemedelsmyndigheten om marknadsgodkännande förefaller uppseendeväckande höga. Det är också osäkert om Namusclas nytta för kunderna, exempelvis i form av tillgänglighet, har förbättrats inom EU som helhet, eller i enskilda länder, på ett sätt som motiverar dessa kostnader. I Sverige förefaller priset på Namuscla ha lett till att färre IDM-patienter nu förskrivs mexiletin. Detta har i sin tur bidragit till att försäljningen av Namuscla i Sverige inte blivit så stor som Lupin och Macure prognostiserat.

text: 41. Mot bakgrund av utredningsresultaten och analysen så här långt bedömer Konkurrensverket sammantaget att utredningen i det aktuella ärendet inte ska fortsätta. Detta hindrar inte Konkurrensverket från att, utifrån utvecklingen på marknaden, framöver inleda en ny prövning av prissättningen av Namuscla eller andra särläkemedel om verket finner det motiverat.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit biträdande enhetschef David Nordström.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Anvisning om annan möjlighet till prövning

text: Detta beslut kan enligt

text: 7 kap. 1 §

text: KL inte överklagas. Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Kopia till:

text: Läkemedelsverket Tandvårds- och läkemedelsförmånsverket Socialdepartementet

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

publisher: Konkurrensverket

title: Haninge kommun – avtal om annonserings/marknadsföringstjänster

org: kkv

text: Angående avtal om annonserings- och marknadsföringstjänster

type: rubrik

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

type: stycke

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av Haninge kommuns agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har fått uppgift om att Haninge kommun har ingått avtal med European Internet Recruitment AB rörande marknadsförings- och annonseringstjänster utan föregående annonsering. Konkurrensverket har i skrivelse från den 28 maj respektive 10 juni 2013 till kommunen ombett kommunen att redogöra för omständigheterna kring det aktuella avtalet, bland annat huruvida avtalet hade föregåtts av annonsering samt att inkomma med kopia på det aktuella avtalet/avtalen. Haninge kommun har i svar från 4 juni respektive 10 juni 2013 inkommit med begärda uppgifter. Av kommunens svar framgår bland annat att det aktuella avtalet i maj månad 2013 har sagts upp med omedelbar verkan.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns det inte tillräckliga skäl att närmare granska Haninge kommuns agerande.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschef Ellen Hausel Heldahl. Föredragande har varit Malin Cope.

type: avgorande


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Vägran betala marknadspris - vägrätt

text: Er skrivelse angående vägrätt i Stenungsunds kommun

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 23 mars 2000 anfört klagomål över att Vägverket inte betalat fullt marknadsvärde för ianspråktagen mark, och frågar om

text: konkurrenslagen

text: i Ert fall gäller för Vägverket. Därvid anser Ni att det är fråga om underprissättning enligt

text: konkurrenslagen

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Enligt

text: 3 §

text: KL är lagen tillämplig på företag som driver verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur. Till den del sådan verksamhet består i myndighetsutövning omfattas den dock inte av KL. Vägverkets beslut i fråga om expropriering och byggande av väg utgör sådan myndighetsutövning och omfattas således inte av KL.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


arendetyp: 3.0.1 Bedriva tillsyn enligt LOH

motpart: Stormarknaden i Jämtland AB

title: Tips och klagomål gällande otillbörliga handelsmetoder avseende returer, ICA Maxi Östersund

text: Eventuell överträdelse av lagen om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter – retur av osålda produkter m.m. Saken

text: Eventuell överträdelse av 5 § första stycket 6, 12 § första stycket 1 och 4 samt

text: 12 § andra stycket lagen (2021:579)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter (LOH).

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare. Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: Bakgrund

text: 1. Konkurrensverket mottog ett tips i maj 2023 om att Stormarknaden i Jämtland AB, hädanefter Stormarknaden, har avtal med leverantörer som innehåller villkor om utförsäljningsupplägg och retur av produkter. Tipsaren misstänkte att villkoren i fråga var i strid med LOH och inkom med Stormarknadens standardavtal för att påvisa villkoren. Avtalet var osignerat och inte adresserat till någon leverantör.

text: 2. Av avtalet framgår att parterna ska komma överens om utförsäljningskampanjer samt hur kostnaderna för dessa kampanjer ska fördelas när köpta produkter närmar sig bäst före-datum. Om en sådan överenskommelse inte nås ska leverantören köpa tillbaka produkterna senast två veckor innan bäst före-datum. Det framgår även att parterna ska komma överens om ett liknande upplägg, dvs. en utförsäljningskampanj och en kostnadsfördelning, för produkter som vid Stormarknadens orderläggning har ett nära förestående bäst före-datum.

text: 3. Stormarknaden driver Maxi ICA Stormarknad i Östersund och omsättningen uppgick 2022 till cirka 599 miljoner kronor.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 4. Mot bakgrund av tipset inledde Konkurrensverket en utredning i juni 2023. Utredningen har syftat till att utreda om Stormarknaden har agerat i strid med LOH. De bestämmelser som aktualiserats är 5 § första stycket 6, 12 § första stycket 1 och 4 samt 12 § andra stycket LOH.

text: 5. Konkurrensverket har under utredningen hämtat in uppgifter från Stormarknaden genom ett föreläggande och möten.

text: Vad som framkommit i utredningen

text: 6. Stormarknaden har bekräftat att standardavtalet i fråga tillämpas avseende köp av livsmedelsprodukter från ett antal leverantörer. Utöver det har Stormarknaden framfört i huvudsak följande.

text: 7. Vad gäller utförsäljningskampanjer tillfrågar Stormarknaden alltid leverantören på förhand om den vill vara med och bidra till kostnaden för kampanjen i fråga. Om inte någon överenskommelse träffas behöver leverantören inte stå för någon del av kostnaden. Om produkter ändå sätts ned i pris på grund av att de närmar sig bäst före-datum är det alltså Stormarknaden som står för hela kostnaden. Det förekommer inte att leverantören tillfrågas om att bära någon kostnad för utförsäljningar efter det att produkterna köpts in.

text: 8. Vad gäller återköp av osålda produkter har Stormarknaden som princip att sälja samtliga produkter en betydande tid innan bäst före-datum närmar sig, varför det i praktiken inte blir aktuellt med något återköp. Enligt Stormarknaden har det således inte förekommit att leverantörer behövt köpa tillbaka produkter på grund av att produkterna närmar sig bäst före-datum.

text: 9. Vidare har Stormarknaden inte uppfattat avtalsvillkoren ifråga som att parterna måste komma överens om en utförsäljningskampanj och en kostnadsfördelning sinsemellan när produkterna närmar sig bäst föredatum eller att leverantören i annat fall måste köpa tillbaka produkterna. Avtalet har tolkats som att det finns utrymme för parterna att innan order läggs komma överens om en utförsäljningskampanj och ett returupplägg ifall det är av intresse för dem.

text: 10. Stormarknaden har under utredningen uppgett att villkor rörande utförsäljningskampanjer, som inte tillämpas och som kan uppfattas som problematiska, kommer att justeras.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Rättslig reglering

text: 11. LOH gäller vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter om köparen eller leverantören är etablerad i Sverige. För att lagen ska vara tillämplig för köpare som inte är myndigheter eller offentliga aktörer krävs att köparen har en årsomsättning överstigandes två miljoner euro. Med jordbruks- och livsmedelsprodukter avses de produkter som förtecknas i bilaga 1 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt produkter som inte förtecknas i bilagan men som framställs för användning som livsmedel genom användning av någon av de förtecknade produkterna.

text: 12. Enligt 5 § första stycket 6 LOH är det förbjudet för köparen att begära att leverantören ska betala kostnaderna för försämring som sker eller förlust som uppkommer i köparens lokaler eller efter det att den köprättsliga risken har övergått till köparen, när sådan försämring eller förlust inte beror på leverantörens försumlighet eller fel.

text: 13. Av 12 § första stycket 1 LOH framgår att det är förbjudet för köparen att returnera osålda jordbruks- och livsmedelsprodukter till leverantören utan att betala för dem, om köparen och leverantören inte klart och tydligt har avtalat om det i förväg.

text: 14. I förarbetena konstateras att det finns en gränsdragningsfråga mellan förbudet i UTP-direktivets artikel 3.1 första stycket e och bestämmelsen i artikel 3.2 första stycket a om förbud mot att returnera osålda jordbruksoch livsmedelsprodukter till leverantören utan att betala för dem. Dessa förbud i UTP-direktivet motsvaras av 5 § första stycket 6 LOH och 12 § första stycket 1 LOH. Som framgår av direktivets ordalydelse reglerar förbudet i motsvarande 5 § första stycket 6 varor som har gått förlorade eller blivit försämrade hos köparen, medan bestämmelsen angående returer avser att reglera varor som förblivit osålda utan att försämras. Varor som inte försämrats kan säljas vidare av den leverantör som tar dem tillbaka. I den praktiska hanteringen uppstår bedömningsfrågor, t.ex. avseende varor som är osålda efter utgången av bäst före eller sista förbrukningsdatum. Sådana frågor får lösas i rättstillämpningen.

text: 15. Enligt 12 § första stycket 4 LOH är det förbjudet för köparen att kräva att leverantören ska betala för köparens marknadsföring av jordbruks- och livsmedelsprodukter om köparen och leverantören inte klart och tydligt har avtalat om det i förväg.

text: 16. Av 12 § andra stycket LOH framgår att en handelsmetod som innebär att leverantören ska bära hela eller en del av kostnaden för rabatter på jordbruks- och livsmedelsprodukter som köparen säljer som en del av en marknadsföringskampanj är förbjuden 1. om köparen och leverantören inte klart och tydligt har avtalat om den i förväg, och 2. om köparen inte innan kampanjen inleds anger under vilken tidsperiod som åtgärderna ska genomföras och den förväntade mängd produkter som kommer att beställas.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Är LOH tillämplig?

text: 17. Inledningsvis konstaterar Konkurrensverket att Stormarknaden är en aktör som är etablerad i Sverige och har en årsomsättning över två miljoner euro. De leverantörer som enligt uppgift omfattas av avtalet säljer livsmedelsprodukter till Stormarknaden. Mot denna bakgrund är LOH tillämplig i ärendet.

text: Behöver Stormarknadens leverantörer bära kostnaderna för osålda produkter i strid med 5 § första stycket 6 LOH?

text: 18. Enligt Stormarknadens avtal ska leverantören under vissa förutsättningar köpa tillbaka produkter som förblivit osålda hos Stormarknaden och som närmar sig bäst före-datum. Konkurrensverket bedömer att tidpunkten för när återköpet senast ska ske inte är obetydligt nära produkternas bäst föredatum. Det finns därför skäl att ta ställning till om produkterna kan anses vara försämrade före datumet för när återköpet senast ska ske. Av utredningen har det framkommit att avtalsvillkoren i fråga dock inte har tillämpats i praktiken. Stormarknaden har förklarat att den har som rutin att vid behov sätta ned priset i förhållande till slutkonsumenterna utan att leverantörerna involveras, vilket innebär att de köpta produkterna som närmar sig bäst före-datum hanteras och bekostas av Stormarknaden utan att det påverkar leverantörernas ersättning. Konkurrensverket finner inte anledning att ifrågasätta dessa uppgifter. Det saknas därför skäl att ta ställning till om produkterna som omfattas av avtalet kan anses vara försämrade innan bäst före-datum och om Stormarknadens leverantörer därmed behövt köpa tillbaka eventuellt försämrade produkter. Mot denna bakgrund bedömer Konkurrensverket att utredningen inte ger stöd för att det har skett en överträdelse av 5 § första stycket 6 LOH.

text: Är det klart och tydligt avtalat om i förväg att leverantören ska köpa tillbaka osålda produkter i enlighet med 12 § första stycket 1 LOH?

text: 19. Som ovan nämnts har det av utredningen framkommit att Stormarknaden i praktiken inte returnerar produkter som närmar sig bäst före-datum. Eftersom avtalet innehåller villkor om att leverantören under vissa förutsättningar ska köpa tillbaka osålda produkter har Konkurrensverket ändå funnit skäl att bedöma om denna handelsmetod är klart och tydligt avtalad om i förväg på det sätt som krävs enligt 12 § första stycket 1 LOH.

text: 20. Enligt avtalsvillkoret i fråga ska leverantören köpa tillbaka produkter som den sålt till Stormarknaden senast 14 dagar före bäst före-datum om parterna inte kommit överens om ett upplägg för en utförsäljningskampanj. Det framgår även att osålda produkter som blivit försämrade inte omfattas av villkoret om retur av osålda produkter.

text: 21. I sammanhanget bör det beaktas att det inte är reglerat i LOH hur långt innan bäst före-datum returer får ske. Det finns inte heller något krav i övrigt som gäller för överenskommelser om returer av osålda produkter, utöver det som kan utläsas av förarbetena om att returerna inte ska avse produkter som omfattas av 5 § första stycket 6 LOH. I Stormarknadens avtal omfattas inte försämrade produkter av villkoret om återköp av osålda produkter som närmar sig bäst före-datum. Mot denna bakgrund och med beaktande av övriga omständigheter i ärendet får avtalsvillkoret anses vara tillräckligt klart och tydligt vad gäller förutsättningarna för att

text: leverantören ska köpa tillbaka osålda produkter. Vidare konstaterar Konkurrensverket att många av produktkategorierna som Stormarknaden uppgett att villkoren gäller för rör färskvaror, varför 12 § första stycket 1 LOH sällan bör kunna vara tillämplig i praktiken.

text: Marknadsföringskostnader och rabatter eller prissänkningar kopplade till utförsäljningskampanjer

text: 22. Enligt Stormarknadens avtal ska parterna i första hand komma överens om att sälja ut osålda produkter inom ramen för en utförsäljningskampanj. Villkoren om utförsäljningskampanjer avser dels produkter som köpts in och som närmar sig bäst före-datum, dels produkter som redan vid köpet har ett nära förestående bäst före-datum. Enligt avtalsvillkoren framgår även att parterna ska komma överens hur kostnaderna avseende kampanjen ska fördelas sinsemellan.

text: 23. Konkurrensverket konstaterar att ett utförsäljningsupplägg är en kombination av två huvudsakliga åtgärder. Upplägget innefattar dels rabatter eller prissänkningar, dels marknadsföringsåtgärder i syfte att marknadsföra rabatterna eller prissänkningarna. Detta kan således aktualisera en prövning enligt såväl 12 § första stycket 4 LOH rörande kostnader för marknadsföring som 12 § andra stycket LOH rörande kostnader för rabatter. Uppläggets förenlighet med LOH bör därför bedömas med utgångspunkt i båda dessa bestämmelser.

text: 24. Det kan enligt Konkurrensverket ifrågasättas om särskilt villkoret som rör produkter som förblivit osålda och som närmar sig bäst före-datum är förenligt med bestämmelserna i fråga.

text: 25. Som framgått ovan har emellertid eventuella utförsäljningar skett utan att leverantörerna har behövt bära några kostnader för upplägget. Vidare har Stormarknaden informerat om att avtalsvillkoren kommer justeras i enlighet med LOH. Mot denna bakgrund saknas skäl att fortsätta utredningen vad gäller en eventuell överträdelse av nu nämnda bestämmelser.

text: Sammanfattning

text: 26. Sammanfattningsvis bedömer Konkurrensverket att det av utredningen inte framkommit att Stormarknaden har agerat i strid med LOH. De avtalsvillkor som skulle kunna ifrågasättas enligt LOH kommer enligt vad Stormarknaden uppgett att justeras. Mot denna bakgrund saknas skäl att fortsätta utredningen och ärendet ska därför avslutas.

text: Beslutet att inte utreda saken ytterligare kan inte överklagas

text: Detta beslut kan inte överklagas, se

text: och

text: 8 §§

text: förordningen (

text: ) om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Coop Butiker & Stormarknader AB, Netto Marknad Sverige AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Detalj- och dagligvaruhandel

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 344/2019 – Coop Butiker & Stormarknader AB och Netto Marknad Sverige AB.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2019-06-17 (Dnr 344/2019)

text: Konkurrensverket har, efter prövning, beslutat att lämna Coops förvärv av Netto utan åtgärd. Det innebär att affären kan genomföras.

text: Konkurrensverket har utrett om företagskoncentrationen är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom en avsevärd del av landet. Resultatet av utredningen är att företagskoncentrationen inte har den effekten. Coop Butiker & Stormarknader AB kan därför genomföra det planerade förvärvet av Netto Marknad Sverige AB.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Anmälande företag

text: Coop Butiker & Stormarknader AB, 556030-5921, Sankt Eriksgatan 60, 112 34 Stockholm

text: Ombud: advokaterna AA och BB samt EU-advokaten CC

text: Förvärvsobjekt

text: Netto Marknad Sverige AB, 556615-2269, 311 84 Falkenberg

text: Ombud: advokaten DD och jur. kand. EE

text: Saken

text: Anmälan enligt

text: 4 kap. 6 § konkurrenslagen (2008:579)

text: om företagskoncentration; dagligvaruhandeln

text: Beslut

text: Konkurrensverket lämnar Coop Butiker & Stormarknader AB:s förvärv av ensam kontroll över Netto Marknad Sverige AB utan åtgärd.

text: Den anmälda företagskoncentrationen

text: 1. Coop Butiker och Stormarknader AB (”CBS”) har enligt

text: 4 kap. 6 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, den 19 maj 2019 anmält förvärv av ensam kontroll över Netto Marknad Sverige AB (”Netto”). Säljare är Salling Group A/S.

text: Berörda företag

text: Coop

text: 2. CBS är ett helägt dotterbolag till Coop Sverige AB (”CSAB”) som i sin tur kontrolleras av Kooperativa Förbundet (”KF”). KF är en ekonomisk förening som driver bolag inom detaljhandel, fastigheter, bank, investering samt konferens och media. KF:s detaljhandel utgörs av dagligvaruhandel som bedrivs över hela Sverige under varumärket Coop. CBS svarar för driften av 237 butiker i Stockholmsregionen samt i mellan- och södra Sverige, medan övriga 420 Coop-butiker drivs av enskilda konsumentföreningar såsom Coop Värmland och Coop Nord. Inom Coop-gruppen (”Coop”) har CSAB ett övergripande ansvar för t.ex. varuinköp, kategoristyrning, varuförsörjning, medlemsprogram, formatstyrning och marknadsföring för samtliga Coopbutiker.

text: 3. Coops butiker är utformade i enlighet med olika butikskoncept. Stora Coop är konceptet för de största butikerna med en butiksyta på cirka 3 000 kvadratmeter och ett brett sortiment inom mat och icke-mat till lägre priser. Coop är konceptet för butiker med en butiksyta på cirka 600–1 500 kvadratmeter, med ett brett sortiment inom mat, tillbehör och förbrukningsvaror. Antalet artiklar i Coops butiker varierar mellan cirka 3 500 och 30 000 artiklar.

text: 4. KF:s omsättning uppgick 2018 till 33,2 miljarder kronor, medan CBS omsättning uppgick till 15,9 miljarder kronor samma år. All omsättning för både KF och CBS var hänförlig till Sverige.

text: Netto

text: 5. Netto är ett helägt dotterbolag till Salling Group A/S med säte i Danmark och som i sin tur ägs av stiftelsen Salling Fondene. Verksamheten etablerades i Sverige 2002 och består av försäljning av dagligvaror till konsumenter. För närvarande finns det 163 Nettobutiker i Sverige. Netto kan karaktäriseras som en lågpriskedja. Butikerna är generellt sett mindre med en försäljningsyta på i genomsnitt cirka 700 kvadratmeter. Netto är en i princip helt centralstyrd kedja vad avser prissättning, varuinköp, sortiment och kampanjer. Bassortimentet består av cirka 1 950 varor. Utöver bassortimentet säljer Netto också varor enligt konceptet ”hard discount”, vilket i princip

text: innebär att Netto erbjuder ett veckovis varierande sortiment av särskilda annonsvaror som köps in och säljs till ett lågt pris på en särskild ”marknadsplats” i Nettos butiker. Utöver livsmedel säljer Netto produkter inom icke-mat såsom hygien, hushåll och tobak.

text: 6. Nettos omsättning uppgick 2018 till 4,9 miljarder kronor, varav hela omsättningen var hänförlig till Sverige.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 7. I sin utredning har Konkurrensverket varit i kontakt med och intervjuat konkurrerande aktörer samt andra aktörer med nära anknytning till dagligvaruhandeln.

text: 8. Konkurrensverket har tagit del av förvärvsparternas interna strategidokument, marknadsundersökningar och konkurrensanalyser. I synnerhet tillhandahöll parterna i ett tidigt skede en konkurrensanalys av marknadsförhållanden på lokal nivå baserad på en omfattande databas med bland annat butikers geografiska lägen. Därtill har Konkurrensverket ålagt parterna att inkomma med ytterligare handlingar. Konkurrerande aktörer har på eget initiativ inkommit med konkurrensanalyser.

text: 9. Konkurrensverket har, baserat på bland annat den data som tillhandahållits av parterna, genomfört en egen analys för att lokalisera geografiska områden där parterna före koncentrationen har en stark ställning och där koncentrationen potentiellt skulle kunna leda till konkurrenshämmande effekter. För att kunna göra analysen på ett så precist sätt som möjligt har Konkurrensverket ålagt konkurrenter att inkomma med omsättningssiffror för sina butiker på flertalet orter i Sverige.

text: 10. Konkurrensverket har därtill analyserat och beaktat tidigare beslut avseende dagligvaruhandeln från Konkurrensverket, Europeiska kommissionen (”kommissionen”) samt andra nationella konkurrensmyndigheter.

text: Allmänt om marknadsförhållandena

text: 11. Dagligvaruhandeln i Sverige beskrivs ofta som en av Europas mest koncentrerade. På nationell nivå finns sex fristående aktörer: Coop, Netto, ICA, Lidl, Bergendahls och Axfood. Coop, ICA, Axfood och Lidl har nationell täckning medan Bergendahls och Netto främst bedriver verksamhet i mellersta och södra Sverige. Totalt omsatte de sex ledande kedjorna inom

text: dagligvaruhandeln nationellt cirka 263 miljarder kronor under 2017. Detta motsvarar cirka 89 procent av den totala livsmedelshandeln i Sverige. Utöver den fysiska dagligvaruhandeln bedriver ICA, Coop, Axfood och Bergendahls även e-handel. Därtill finns ett fåtal renodlade e-handelsaktörer såsom MatHem och Matsmart. E-handeln utgör för närvarande knappt 2 procent av den totala försäljningen av dagligvaror i Sverige.

text: Syftet med koncentrationen

text: 12. Enligt CBS syftar koncentrationen till att öka Coops konkurrenskraft. Coop kommer genom koncentrationen att få tillgång till nya butikslägen samt kunna samordna inköp och administration på ett mer kostnadseffektivt sätt. I slutänden kommer detta enligt CBS att öka Coops möjligheter att sänka sina priser, i syfte att konkurrera med huvudkonkurrenten ICA.

text: Bedömning

text: Relevant marknad

text: Inledning 13. Den relevanta produktmarknaden omfattar i första hand de produkter eller tjänster som köparna anser vara utbytbara, dvs. sådana produkter eller tjänster som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: Produktmarknad 14. I enlighet med vad som framgår ovan, är CBS och Netto båda verksamma inom försäljning av dagligvaror i fysiska butiker. Dagligvaror beskrivs i allmänhet som varor som konsumenter köper för att täcka hushållets vardagliga behov av livsmedel, hygien- och städartiklar etc. I Sverige säljs dagligvaror främst i dagligvaruhandeln men även i t.ex. närbutiker, på bensinstationer och i viss mån i specialistbutiker som bagerier. Vad som utmärker själva dagligvaruhandeln är dock att butikerna erbjuder ett brett sortiment, vilket gör att konsumenten i princip kan täcka hela sitt behov av dagligvaror på ett och samma ställe.

text: 15. I tidigare avgöranden har Konkurrensverket och kommissionen ansett att den relevanta marknaden innefattar fullsortimentsbutiker, vilket inkluderar stormarknader, supermarkets, närbutiker och lågprisbutiker. Konkurrensen sker nämligen mellan supermarkets och andra butiker som har möjlighet att erbjuda det breda sortiment som krävs för att konsumenten ska kunna köpa merparten av hushållsbehoven i en och samma butik (en s.k. ”one-stop shop”). Mindre butiker, såsom servicestationer, bensinstationer och kiosker, samt specialistbutiker, såsom bagerier eller slaktare, har inte ansetts tillhöra samma relevanta produktmarknad. Sådana butiker utgör snarare ett komplement än ett substitut till fullsortimentsbutiker.

text: 16. Netto klassificeras som en lågpriskedja. Lågprisbutiker skiljer sig från traditionell dagligvaruhandel på så sätt att produktutbudet är smalare och servicegraden är lägre. I tidigare beslut har kommissionen ansett att sådana faktorer indikerar att det föreligger ett begränsat konkurrensförhållande mellan lågprisbutiker och traditionella dagligvarubutiker. Av Konkurrensverkets marknadskontakter har det framgått att lågpriskonceptet växer i Sverige. De senaste åren har särskilt Lidl tagit marknadsandelar, samtidigt som Lidl utövar ett konkurrenstryck på samtliga dagligvaruhandelsaktörer i sin roll som prispressare. Netto har inte etablerat sig i samma utsträckning som Lidl, även om Netto kan utöva ett konkurrenstryck på andra aktörer på lokal nivå. Lågpriskedjornas tillväxt och det faktum att de utövar ett konkurrenstryck på andra dagligvaruhandelsaktörer är således en relativt stark indikation på att lågprisbutiker tillhör samma produktmarknad som traditionella dagligvarubutiker, såsom Coop.

text: 17. E-handel av dagligvaror har ökat under de senaste åren. Dels finns det renodlade e-handelsaktörer, såsom MatHem, dels har de ledande dagligvaruhandelsaktörerna lanserat e-handel. Emellertid utgör e-handeln för närvarande endast cirka två procent av den totala försäljningen av dagligvaror i Sverige, varför e-handeln sannolikt utövar ett begränsat konkurrenstryck på fysiska dagligvarubutiker. Exempelvis har vissa dagligvaruaktörer under utredningen uppgett att de inte beaktar det

text: eventuella konkurrenstrycket från e-handeln när de etablerar nya butiker. Vidare är det i dagsläget inte möjligt att handla dagligvaror online i hela landet. Konkurrensverket har inom ramen för detta ärende inte beaktat ehandelns eventuella effekter på marknaden.

text: Geografisk marknad 18. Kommissionen har i tidigare beslut gällande dagligvaruhandeln fastställt att den relevanta geografiska marknaden, från konsumentens omedelbara perspektiv, kan avgränsas till de lokala marknader där de berörda företagen har sina försäljningsställen. Eftersom det ofta förekommer en betydande geografisk överlappning mellan sådana lokala marknader, samtidigt som dagligvarukedjor ofta är centralstyrda, är konkurrensförhållandet mellan dagligvarukedjorna från ett utbudsperspektiv däremot inte begränsat till konkurrens på lokal nivå.

text: 19. I anmälan anger CBS att konkurrensen från ett efterfrågeperspektiv sannolikt är mer lokal än nationell. Detta är en bild som ytterligare bekräftas av de marknadsaktörer som Konkurrensverket varit i kontakt med. Hur långt en konsument är villig att transportera sig för att handla dagligvaror beror enligt marknadsaktörerna på flera aspekter, bland annat om konsumenten bor i en större stad eller på landsbygden, hur pass mobil konsumenten är samt hur konsumenterna pendlar.

text: 20. Det bör också noteras att Coop och Netto på ett nationellt plan endast konkurrerar med varandra i en begränsad geografisk utsträckning. Medan Coops butiker finns i hela landet, är Nettos butiker främst belägna i södra Sverige och i begränsad utsträckning i Stockholm och Mälardalen. Netto bedriver i princip ingen verksamhet i västra Svealand och ingen alls i Norrland. Konkurrensen mellan parterna sker framförallt på lokal nivå. För sin analys i ärendet har Konkurrensverket därför utgått från att den relevanta geografiska marknaden kan vara mindre än nationell/regional och analyserat konkurrensförhållanden på lokal nivå.

text: 21. Vid avgränsningen av lokala marknader från ett efterfrågeperspektiv är en vanlig metod att först definiera butikernas, dvs. i detta fall Coops och Nettos, upptagningsområden. En butiks upptagningsområde definieras vanligtvis utifrån ett givet köravstånd med bil från butiken. Tanken är att upptagningsområdet ska motsvara det område där butikens huvudsakliga konsumenter finns. Konkurrenstrycket från andra butiker minskar i takt med att köravståndet ökar.

text: 22. I brittisk praxis har CMA avgränsat upptagningsområdet för supermarkets till 5 minuters körtid i stadsområden och till 10 minuters körtid på

text: landsbygden. Upptagningsområdet för stormarknader har däremot avgränsats till 10 minuters körtid i stadsområden och 15 minuters körtid på landsbygden. Den norska konkurrensmyndigheten har avgränsat upptagningsområden för dagligvarubutiker om 5 till 20 minuters köravstånd. För en butik som var belägen i en mindre central kommun på landsbygden, dvs. inte en tätort, var den maximala körtiden 20 minuter. I en stor tätort i en centralt belägen kommun var den maximala körtiden, å andra sidan, 5 minuter. Inom ramen för den nu aktuella utredningen har Konkurrensverket, för att fånga in potentiella konkurrensproblem på lokal nivå, tillämpat ett relativt konservativt mått som genererar snävare marknader i förhållande till tidigare ärenden. Konkurrensverket har vid avgränsningen av upptagningsområdet för Coops och Nettos butiker utgått från en körtid om 5 till 15 minuter.

text: Sammanfattning 23. Sammanfattningsvis har Konkurrensverket i sin analys utgått från att den relevanta produktmarknaden inkluderar stormarknader, supermarkets och lågprisbutiker men inte mindre butiker såsom servicestationer, bensinstationer, kiosker och specialistbutiker. Konkurrensverket har vidare vid analysen av koncentrationens effekter utgått från att den relevanta geografiska marknaden kan vara mindre än nationell/regional. Vid analysen på lokal nivå har Konkurrensverket från ett efterfrågeperspektiv avgränsat ett upptagningsområde om 5 till 15 minuters körtid från respektive Coopoch Nettobutik.

text: 24. Det har dock inte varit nödvändigt för Konkurrensverket att i det aktuella ärendet slutligt fastställa definitionen av de relevanta marknaderna.

text: Koncentrationens effekter

text: 25. Enligt

text: 4 kap. 1 §

text: KL har Konkurrensverket att bedöma om en företagskoncentration är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det.

text: 26. Det framgår av förarbetena till KL att en avsevärd del av landet kan vara exempelvis ett landskap eller ett län. Den geografiska utbredningen kan dock vara mindre, om den relevanta marknaden omfattar en betydelsefull del av befolkningen. Så får anses vara fallet med storstadsregionerna. Av praxis

text: framgår även att flera lokala eller regionala marknader tillsammans kan utgöra en avsevärd del av landet.

text: Nationellt och regionalt 27. Konkurrensförhållandet mellan dagligvarukedjorna är, som nämnts ovan, inte begränsat till lokal nivå. På ett nationellt plan uppgår parternas gemensamma marknadsandel till cirka 20 procent. Nettos marknadsandel är på nationell nivå drygt 2 procent och har varit relativt stabil de senaste åren. Regionalt tenderar Netto att vara svagt eller inte alls närvarande i de regioner där Coop har starkast ställning, dvs. västra Svealand och norra Sverige. I de regioner där båda parterna finns närvarande överstiger Nettos marknadsandel inte 5 procent i någon region. Parternas gemensamma marknadsandel överstiger heller inte 30 procent i någon region.

text: 28. Utredningen visar att förvärvsparternas erbjudanden är differentierade på flera punkter. Coop erbjuder ett bredare sortiment och har en tydlig profilering mot hållbarhet, medan Netto är en utpräglad lågprisaktör med ett smalare sortiment. Marknadskontakter har uppgett att Coop och Netto inte är varandras närmaste konkurrenter, utan att Coop i första hand konkurrerar med ICA medan Netto främst konkurrerar med Lidl och Willys. Därför ser Konkurrensverket det som osannolikt att koncentrationen skulle kunna leda till konkurrenshämmande effekter på ett nationellt eller regionalt plan.

text: Lokalt 29. Under Konkurrensverkets utredning har således framkommit att konkurrensen inom dagligvaruhandeln även sker på lokal nivå. Detta kan i vissa fall gälla även mellan aktörer som på ett nationellt plan inte är varandras närmaste konkurrenter. Därför har Konkurrensverket undersökt huruvida det kan finnas geografiska områden där koncentrationen, på grund av parternas och konkurrenternas butikslägen, potentiellt skulle kunna vara problematisk från konkurrenssynpunkt.

text: 30. Som beskrivits ovan följer Konkurrensverkets analys på lokal nivå respektive butiks s.k. upptagningsområde. De köravstånd som Konkurrensverket i sin dataanalys använt är i linje med brittisk praxis där 5 till 15 minuters köravstånd från butiken, beroende på butikens koncept och geografiska placering, har använts. Konkurrensverket har från marknadskontakter även fått indikationer om att konkurrensen i stadsmiljöer kan vara mycket lokal. Därför har en känslighetsanalys gjorts med upptagningsområden med endast

text: 2 minuters körsträcka i stadsmiljöer för att återspegla det sannolika gångavståndet mellan butiker i stadsmiljö.

text: 31. Utifrån analysen har Konkurrensverket identifierat knappt tjugo geografiska områden där förvärvsparterna har överlappande butikslägen och där potentiellt negativa effekter av koncentrationen skulle kunna uppstå på lokal nivå. I dessa områden skulle parternas marknadsmakt kunna vara relativt hög på grund av att deras gemensamma marknadsandel är relativt hög och antalet konkurrerande aktörer är begränsat. För vart och ett av dessa områden har Konkurrensverket genomfört en kvalitativ analys och beaktat faktorer såsom antalet konkurrerande aktörer, förvärvsparternas butikslägen i förhållande till konkurrenter samt bostadsområden, konsumtions- och pendlingsmönster, butikskoncept och förekomsten av exempelvis lågpriseller stormarknadsbutiker i nära anslutning till området samt annonserade nyetableringar.

text: 32. Konkurrensverkets analys indikerar att inom två av dessa knappt tjugo områden finns det en påtaglig risk för konkurrenshämmande effekter på lokal nivå. Detta beror främst på grund av att förvärvsparternas gemensamma marknadsandel inom dessa områden är hög, men även på de övriga faktorer som Konkurrensverket har beaktat. För resterande områden ger Konkurrensverkets analys stöd för att det finns faktorer som medför att koncentrationens potentiellt konkurrenshämmande effekter sannolikt inte realiseras eller mildras betydligt. Det gäller i vart fall inom ett större antal av dessa geografiska områden.

text: Sammanfattande bedömning

text: 33. Konkurrensverket har i sin konkurrensanalys genomfört skattningar av lokala geografiska områden som skulle kunna påverkas av den aktuella koncentrationen. Dessa skattningar kan ses som konservativa eller försiktiga, i och med att Konkurrensverket utgått från samma köravstånd som använts i brittisk praxis samtidigt som befolkningstätheten är betydligt högre i Storbritannien än i Sverige. Därtill har Konkurrensverket tagit hänsyn till potentiellt berörda områden i stadsmiljöer där ännu kortare köravstånd använts, vilket inte gjorts i tidigare ärenden.

text: 34. Utifrån analysen har knappt tjugo geografiska områden identifierats där förvärvsparternas gemensamma ställning är sådan att koncentrationen

text: potentiellt skulle kunna ge upphov till konkurrenshämmande effekter på lokal nivå.

text: 35. Inom två av de identifierade områdena bedömer Konkurrensverket att det finns stor risk för konkurrenshämmande effekter. Omsättningen inom dessa områden motsvarar cirka 0,09 procent av dagligvaruhandelns totala omsättning i Sverige. Inom resterande identifierade områden finns det andra faktorer, såsom betydande pendling till och från området, kommande nyetableringar på marknaden eller dylikt, som gör att koncentrationens potentiellt konkurrenshämmande effekter förväntas mildras eller inte realiseras.

text: 36. Konkurrensverket bedömer sammantaget att den anmälda koncentrationen inte är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Koncentrationen ska därför lämnas utan åtgärd.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Patrik Jarelius Persson.


motpart: Allrondservice HSS AB

title: Vägrat tillträde till mässa - snöskotrar

text: Er skrivelse angående snöskotermässan i Östersund

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 23 mars 2000 anfört klagomål över att Ni inte får delta i Skandinaviska Snöskotermässan i Östersund i maj 2000.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. För att verket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är ägnade att på ett påtagligt sätt hindra effektiv konkurrens i fråga om produktion av och handel med varor, tjänster och andra nyttigheter. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


title: Ifrågasatt konkurrensbegränsning - paketbefordran postförskott

text: Er anmälan mot Posten beträffande försändelse mot postförskott

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 15 mars 2002 anfört klagomål över att Posten AB hindrar PNL:s verksamhet i Sverige och hindrar svenska postorderkunder att handla i de nordiska länderna.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder.

text: För att Konkurrensverket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. Se även bifogade informationsskrift.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Budera AB

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - internetauktioner

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – Internet auktioner

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har i skrivelse till Konkurrensverket den 15 maj 2006 anfört att Tradera AB missbrukar sin dominerande ställning genom att förbjuda sina medlemmar att sprida information om konkurrerande verksamhet.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan dock inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakkunniga Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Matilda Gjirja.

text: Ann-Sofie Eriksson Matilda Gjirja


arendetyp: 332 Bedriva tillsyn gällande reglerna för valfrihetssystem

title: Vårdval Norrbottens Läns Landsting

text: Vårdval Norrbotten

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet

text: Den 15 maj 2013 inkom Sensia Hälsovård AB med en inlaga till Konkurrensverket. I inlagan framfördes synpunkter på Vårdval Norrbotten. Inlagan föranledde att Konkurrensverket öppnade ett ärende och ställde en skrivelse till Norrbottens läns landsting. Konkurrensverket har inget att erinra angående det svar som inkommit från Norrbottens läns landsting.

text: Skäl för beslutet

text: I juni 2013 begärde Sensia Hälsovård AB tre hälsocentraler/vårdcentraler inom Norrbottens läns landsting i konkurs.

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy.

text: I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse. Med anledning av Sensia Hälsovårds konkursanmälan gör Konkurrensverket bedömningen att det inte finns förutsättningar för en fortsatt utredning.

text: Ärendet är härmed avskrivet.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Peter Delden. Föredragande har varit Ann-Britt Bern.


beslutstyp: Åtagande Avskrivning

motpart: Metso Sweden AB , Aktiebolaget P.J. Jonsson och Söner

nyckelord:
Företagsförvärv
Bygg och anläggning

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 239/2018, 345/2018 – Metso Sweden AB och Aktiebolaget P.J. Jonsson och Söner

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2018-05-30 (Dnr 239/2018, 345/2018 - uppföljning)

text: Med beaktande av Metso Sweden AB:s frivilliga åtagande lämnar Konkurrensverket Metso Sweden AB:s förvärv av ensam kontroll över Aktiebolaget P.J. Jonsson och Söner, 556057-1654, utan åtgärd. Åtagandet förenas med ett vite om 100 miljoner kronor.

text: Ta del av Konkurrensverkets avskrivningsbeslut

text: Anmälande företag

text: Metso Sweden AB, 556216-5653, Box 132, 231 22 Trelleborg

text: Ombud: advokaten AA samt jur. kand. BB och CC

text: Saken

text: Anmälan enligt

text: 4 kap. 6 § konkurrenslagen (2008:579)

text: om företagskoncentration; försäljning av stenkrossutrustning

text: Beslut

text: Anmälan företag

text: 1. Metso Sweden AB (”Metso”) har den 9 april 2018 enligt

text: 4 kap. 6 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, anmält förvärv av ensam kontroll över Aktiebolaget P.J. Jonsson och Söner (”JS”). Efter koncentrationens genomförande kommer Metso att äga 100 procent av aktierna i JS. Säljare är ett antal företag och privatpersoner. Ett aktieöverlåtelseavtal ingicks den 27 mars 2018, och tillträdet är villkorat av att Konkurrensverket lämnar koncentrationen utan åtgärd.

text: Företagen

text: 2. Metso bedriver tillverkning och försäljning av kross- och siktutrustning till bl.a. ballastproduktion. Där ingår bl.a. mobila och stationära krossverk, siktar, matare, transportband samt slit- och reservdelar. Krossverk används för att bearbeta sten till slutprodukten ballast (dvs. krossad sten, grus och sand) som typiskt sett används i byggnader (t.ex. betong) och till infrastruktur (t.ex. de olika lagren i vägar). Metso erbjuder ett fullt sortiment av mobila och stationära kross- och siktverk och även relaterade tjänster såsom utbildning och underhållsservice. Metso är helägt av Metso Minerals Oy, som i sin tur är ett dotterbolag till Metso Oyj som är noterat på Nasdaq Helsinki. Omsättningen i Metsokoncernen föregående räkenskapsår uppgick till motsvarande ca 26 miljarder kronor, av vilka ca 973 miljoner kronor kunde hänföras till Sverige.

text: 3. JS har specialiserat sig på försäljning av mobila kross- och siktverk till ballastproduktion. JS affärsmodell är att köpa krossar och andra komponenter för att integrera dessa till kompletta mobila kross- och siktverk. JS tillverkar även siktar och matare som utgör komponenter för montering i mobila kross- och siktverk. Utöver de komponenter som är integrerade i verken har JS viss försäljning av fristående siktar och matare, och JS säljer även slit- och reservdelar samt utför viss service och reparationer på de verk man sålt. Omsättingen i JS föregående räkenskapsår uppgick till motsvarande ca 342 miljoner kronor av vilka ca 265 miljoner kronor var hänförliga till Sverige.

text: 4. JS har ett långvarigt samarbete med Sandvik Construction AB (tidigare Sandvik Mining and Construction AB) (”Sandvik”), ett svenskt företag verksamt inom utveckling, tillverkning och försäljning av olika krossar, siktenheter och matare för montering i kross- och siktverk, samt utveckling, tillverkning och försäljning av kompletta kross- och siktverk. Tidigare fungerade JS enbart som integratör för Sandvik, vilket betydde att man monterade kross- och siktverk bestående av Sandviks produkter, som därefter såldes till marknaden av Sandvik. År 2009 började JS sälja egna mobila kross- och siktverk, främst baserade på Metsos krossar.

text: 5. Sedan 2010 samarbetar JS återigen med Sandvik. Enligt deras avtal levererar Sandvik krossar till JS, som JS integrerar med andra komponenter till färdiga mobila kross- och siktverk. JS både (i) levererar de monterade mobila krossoch siktverken (med Sandviks krossar som nyckelkomponent) till Sandvik som säljer dessa under varumärket Sandvik, och (ii) säljer de monterade mobila kross- och siktverken under eget varumärke till sina egna kunder. Sandvik är för närvarande huvudleverantör av krossar till JS. Sandvik säljer även egna stationära och mobila kross- och siktverk.

text: Bedömning

text: Ingripande mot företagskoncentrationer

text: 6. En företagskoncentration som prövas enligt

text: 4 kap. 1 §

text: KL ska förbjudas om den är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Vid prövningen av om en företagskoncentration ska förbjudas ska särskilt beaktas om den medför att en dominerande ställning skapas eller förstärks.

text: Relevant marknad

text: Inledning 7. Den relevanta produktmarknaden omfattar i första hand de produkter eller tjänster som köparna anser vara utbytbara, dvs. sådana produkter eller tjänster som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: Produktmarknad 8. Europeiska kommissionen (”kommissionen”) fattade 2001 beslut om att godkänna koncentrationen mellan Metso Corporation och Svedala efter det att parterna gjort åtaganden. Kommissionens beskrivningar och slutsatser i ärendet var sammanfattningsvis följande.

text: 9. Stenkrossutrustning används för att minska en stens storlek och göra den passande för det avsedda ändamålet. Utrustningen används i första hand för att framställa ballast (krossten, grus och sand) och betong, samt i gruvindustrin där man utvinner metaller ur finmalen sten. Ballast framställs vanligen antingen i stenbrott eller av byggföretag som framställer ballast på egen hand

text: genom att krossa sten eller demolerat byggmaterial. Ballast används både i byggnader och till infrastruktur.

text: 10. En typisk stenkrossprocess innefattar flera steg: (i) primär krossning, där stora block krossas genom sprängning eller andra åtgärder, (ii) sekundära och påföljande krossningssteg där sten krossas i mindre bitar. Små partiklar kan slutligen fås fram via malning. De fyra viktigaste typerna av krossutrustning är (i) käftkrossar (i vilka stenen krossas mellan två mekaniska käftar), (ii) slagkrossar (i vilka stenen krossas genom stötar mot stenen), (iii) konkrossar (i vilka stenen krossas mellan en rörlig och en fast kon) och (iv) primärspindelkrossar (baserade på en teknik liknande konkrossarnas men med en annan geometri). Avseende slagkrossar skiljer man mellan sådana med horisontell axel och sådana med vertikal axel. Varje typ av krossutrustning motsvarar en särskild teknik.

text: 11. Efterfrågan på krossutrustning kommer väsentligen från fem typer av kunder: (i) betongföretag (som tillverkar och säljer betong och ballast för vidareförsäljning), (ii) bygg- och anläggningsföretag och specialiserade rivningsföretag, (iii) oberoende tillverkare av ballast som säljer till tredje part, (iv) entreprenörer som hyrs in för att krossa sten på kontraktsbasis, och (v) gruvföretag.

text: 12. Kommissionen drog följande slutsatser i ärendet:

text: a Begagnad och ny krossutrustning hör till skilda marknader.

text: b Ny utrustning bör kategoriseras på grundval av teknik (käftkrossar etc).

text: c Varje teknik bör segmenteras på grundval av storlek/tillämpning i å ena sidan produkter för bygg- och anläggningstillämpningar och å andra sidan produkter för gruvtillämpningar.

text: d Mycket stora konkrossar med hög kapacitet inom segmentet konkrossar för gruvtillämpningar utgör en särskild produktmarknad.

text: 13. En krossanläggning innehåller även ett antal anordningar för att flytta stenarna mellan de olika krossningsstegen. Denna typ av ”mindre utrustning” utgörs framförallt av siktenheter, transportband och matare. Kommissionen fann i ärendet att dessa anordningar tycktes utgöra separata produktmarknader.

text: 14. I samband med kommissionens marknadsundersökning i ärendet uppgavs tydligt från tredje part att inte alla produkter som bjuds ut kan krossa hård sten. I kommissionens beslut angavs bl.a. Sverige som exempel på land där stenkrossar ofta fungerar i miljöer med hård/förslitande sten, och där kraven på tillförlitlighet och kvalitet blir ännu viktigare än på andra håll.

text: 15. Metso har i sin anmälan till Konkurrensverket uppgett att Metsos och JS verksamheter överlappar inom (i) marknaden för tillhandahållande av krossoch siktverk för bygg- och anläggningstillämpningar, (ii) marknaden för tillhandahållande av underhållstjänster, slit- och reservdelar samt (iii) marknaden för tillhandahållande av krosskomponenter.

text: 16. Mot bakgrund av vad som framkommit i Konkurrensverkets utredning (se vidare nedan) har Konkurrensverket främst fokuserat på tillhandahållande av mobila kross- och siktverk för bygg- och anläggningstillämpningar som kan användas för hårda och därmed svårkrossade bergarter vilka typiskt sett förekommer i bl.a. Sverige. Fortsättningsvis benämns dessa tunga mobila kross- och siktverk för bygg- och anläggningstillämpningar.

text: 17. Det har dock, för bedömningen av den aktuella koncentrationen, inte bedömts nödvändigt att fastställa den exakta omfattningen av den relevanta produktmarknaden.

text: Geografisk marknad 18. Kommissionen kom i ovan nämnda ärende fram till att marknaderna för stenkrossutrustning för bygg- och anläggningstillämpningar är nationella.

text: 19. Metso anser att de tre marknader de definierat är globala. Inom en hypotetiskt smalare geografisk segmentering uppger Metso att marknaden för tillhandahållande av underhållstjänster, slit- och reservdelar kan vara nationell.

text: 20. Mot bakgrund av vad som framkommit i Konkurrensverkets utredning talar mycket för att tillhandahållande av tunga mobila kross- och siktverk för bygg- och anläggningstillämpningar till kunder i Sverige sker på nationell nivå.

text: 21. Det har dock, för bedömningen av den aktuella koncentrationen, inte bedömts nödvändigt att fastställa den exakta omfattningen av den relevanta geografiska marknaden.

text: Påtagligt hämmande av en effektiv konkurrens

text: 22. Konkurrensverket har således att bedöma huruvida företagskoncentrationen påtagligt skulle hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Faktorer som har betydelse för denna bedömning är parternas marknadsandelar och andra faktorer som kan hämma eller främja konkurrensen såsom förekomsten av faktisk och potentiell konkurrens samt köparmakt.

text: 23. Under utredningen har Konkurrensverket varit i kontakt med olika aktörer i stenkrossbranschen och ett antal kunder till Metso och JS. Konkurrensverket har härvid ställt frågor om exempelvis de aktuella produkternas användningsområden, vilka alternativ som finns m.m. Konkurrensverket har även inhämtat kompletterande information från Metso och JS i form av bl.a. försäljningssiffror och interna dokument.

text: 24. Det finns både stationära och mobila kross- och siktverk för bygg- och anläggningstillämpningar. Vid marknadskontakterna i ärendet har det framkommit att stationära verk inte är fullt utbytbara med mobila verk. Även om ett mobilt verk ibland kan vara ett alternativ till ett stationärt, råder inte samma substitutionsmöjlighet åt andra hållet.

text: 25. I utredningen har vidare framkommit att det i Sverige främst finns hårda och därmed svårkrossade bergarter. Detta motsägs inte av vad kommissionen fann i ovan nämnda ärende från 2001. Dessa bergarter kräver i regel mer kraftfull krossutrustning än bergarter som finns på andra håll.

text: 26. Konkurrensverket har i sin utredning funnit att den aktuella företagskoncentrationen kan leda till konkurrensproblem avseende tillhandahållande av tunga mobila kross- och siktverk för bygg- och anläggningstillämpningar i Sverige.

text: 27. Metso har i sin anmälan uppgett ett antal konkurrenter avseende tunga mobila kross- och siktverk för bygg- och anläggningstillämpningar till kunder i Sverige. Utredningen visar dock att den enda aktör av betydelse, utöver Metso och JS, som tillhandahåller tunga mobila kross- och siktverk till dessa kunder är Sandvik. Det är i princip endast Metso, JS och Sandvik som säljer sådana mobila kross- och siktverk i Sverige som kan användas för de hårda och därmed mer svårkrossade bergarter som finns här i landet. De svenska kunder som Konkurrensverket varit i kontakt med har i stort samstämmigt uttryckt att mobila kross- och siktverk från andra tillverkare än Metso, JS och Sandvik inte lever upp till deras krav avseende kvalitet och driftssäkerhet, och därför inte utgör reella alternativ.

text: 28. Sandvik tillämpar den affärsmodell som beskrivits ovan, där Sandvik levererar krossar till JS, som JS integrerar med andra komponenter till färdiga mobila kross- och siktverk. Sandvik tillverkar själva tre versioner av tunga mobila kross- och siktverk som kan användas av kunder i Sverige. De varianter av produkter som efterfrågas av Sandviks svenska kunder är dock enligt Sandvik primärt de som Sandvik erhåller genom JS. Mot bakgrund av detta är det enligt Konkurrensverket i dagsläget tveksamt om Sandvik kan betraktas som en fullvärdig konkurrent till Metso och JS.

text: 29. Koncentrationen skulle innebära att Metso/JS får en mycket stark position vad gäller tillhandahållande av tunga mobila kross- och siktverk för byggoch anläggningstillämpningar i Sverige.

text: 30. Även om kunder, enligt vad som framkommit, idag anser sig ha möjlighet att i viss utsträckning påverka priser och andra leveransvillkor, skulle den situationen kunna ändras om Metso förvärvar JS.

text: 31. Utan ett tillräckligt reellt konkurrenstryck och motverkande köparmakt finns enligt Konkurrensverket risk för att den aktuella koncentrationen får negativa effekter på konkurrensen i form av exempelvis höjda priser och ett försämrat produktutbud.

text: 32. Sandvik har uttryckt en vilja att fortsätta som aktör i stenkrossbranschen i Sverige. Sandvik har uppgett för Konkurrensverket att företaget skulle behöva viss tid och göra vissa investeringar för att vidta de åtgärder som anses nödvändiga för att Sandvik ska kunna utvecklas till ett konkurrenskraftigt alternativ till Metso/JS i Sverige avseende tunga mobila kross- och siktverk för bygg- och anläggningstillämpningar.

text: Åtagande

text: 33. Sedan Konkurrensverket informerat Metso om sina farhågor kring koncentrationens effekter, inkom Metso den 15 maj 2018 med ett förslag till frivilligt åtagande i syfte att undanröja dessa farhågor.

text: 34. Konkurrensverket har inhämtat synpunkter på det frivilliga åtagandet från Sandvik.

text: 35. Metso inkom med ett slutligt undertecknat frivilligt åtagande den 29 maj

text: 2018. Åtagandet bifogas som Bilaga 1 till detta beslut. Sammanfattningsvis

text: innebär åtagandet att Sandvik under en övergångsperiod om 24 månader efter koncentrationens genomförande ska ges möjlighet att köpa mobila krossoch siktverk från JS, integrerade med Sandviks krossar som huvudkomponent, för vidareförsäljning under Sandviks varumärke, och JS ska ges möjlighet att köpa Sandviks krossar som komponent att integreras i JS mobila kross- och siktverk.

text: 36. Metso åtar sig att JS ska respektera kundens önskemål på så sätt att om kunden vill köpa JS mobila kross- och siktverk med Sandviks kross integrerad, kommer JS att erbjuda ett sådant verk. Om kunden däremot föredrar ett mobilt kross- och siktverk från JS med Metsos kross integrerad, kommer JS att erbjuda ett sådant verk.

text: 37. Vidare åtar sig Metso att uppdra åt en förvaltare att under den period åtagandet ska gälla (24 månader) löpande övervaka Metsos efterlevnad av åtagandet, och rapportera till Konkurrensverket. Den övervakande förvaltaren ska vara oberoende i förhållande till Metso, JS och Sandvik, och vara godkänd av Konkurrensverket. Metso kommer att stå för alla kostnader med anledning av förvaltarens uppdrag.

text: Sammanfattande bedömning

text: 38. Enligt Konkurrensverkets uppfattning kommer åtagandet göra det möjligt för Sandvik att på längre sikt utvecklas till en konkurrenskraftig aktör vad gäller tillhandahållande av tunga mobila kross- och siktverk för bygg- och anläggningstillämpningar i Sverige. Om Sandvik blir kvar som leverantör av sådana kross- och siktverk kommer kunderna att ha alternativ att välja mellan när det gäller dessa produkter.

text: 39. Sammantaget finner Konkurrensverket att åtagandet innebär att koncentrationen inte kommer att resultera i en sämre konkurrenssituation än den som råder före koncentrationen. Med hänsyn till Metsos frivilliga åtagande finner Konkurrensverket därför att den aktuella koncentrationen inte är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det.

text: Slutsats

text: 40. Koncentrationen ska, med beaktande av Metsos frivilliga åtagande och vad som i övrigt anförts ovan, lämnas utan åtgärd. Åtagandet bör förenas med ett vite om 100 miljoner kronor.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga Cecilia Maxe Aglinder.

text: Bilaga 1: Metso Sweden AB:s frivilliga åtagande