beslutstyp: Stämningsansökning Dom

motpart: Räddningstjänsten Dala Mitt

title: Räddningstjänsten Dala Mitt

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, dnr 304/2010 – Räddningstjänsten Dala Mitt

text: Konkurrensverkets stämningsansökan

text: 2011-05-26 (Dnr 304/2010)

text: Yrkande om att Räddningstjänsten Dala Mitt ska förbjudas att vägra ett konkurrerande företag tillträde till ett övningsområde.

text: Ta del av Konkurrensverkets stämningsansökan

text: Stockholms tingsrätt (STR)

text: 2013-01-30 (T 7924-11)

text: Tingsrätten lämnade ärendet utan bifall. Konkurrensverket överklagade domen till Marknadsdomstolen.

text: Marknadsdomstolen (MD)

text: 2014-01-31 (

text: MD 2014:1

text: Marknadsdomstolen ändrade tingsrättens dom och Räddningstjänsten Dala Mitts förfarande förbjöds vid vite om en miljon kronor, enligt Konkurrensverkets yrkande.

text: Ta del av beslut från Marknadsdomstolen

text: KONKURRENSVERKET

text: A n s ö k a n om stämning

text: Kärande

text: Konkurrensverket, 103 85 STOCKHOLM

text: Svarande

text: Räddningstjänsten Dala Mitt (222000-1099) Lugnetleden 3, 791 38 FALUN

text: Saken

text: Förbud enligt

text: 3 kap.

text: 29 §§

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: - KL - mot konkurrensbegränsande förfarande i offentlig säljverksamhet

text: Yrkande

text: Konkurrensverket yrkar att Räddningstjänsten Dala Mitt, (222000-1099), ska förbjudas att: a) vägra ge Niscayah AB tillträde till brandövningsområdet Bysjön, beläget på fastigheten Borlänge Kvarnsveden 3:149, för anordnande av utbildningen Räddningsinsats eller motsvarande, och, b) tillämpa förfaranden som väsentligen överensstämmer med det i a) angivna förfarandet. Konkurrensverket yrkar att förbudet ska förenas med vite om en miljon (1 000 000) kronor.

text: KONKURRENSVERKET STÄMN.NGSANSÖKAN

text: Grunder

text: 1. Räddningstjänsten Dala Mitt (RDM) är ett kommunalförbund som, bland annat, bedriver säljverksamhet av ekonomisk och kommersiell natur genom att hyra ut det kvalificerade brandövningsområdet Bysjön och anordna utbUdningar inom brandskydd.

text: 2. Niscayah AB (Niscayah) är verksamt bland annat på marknaden för utbildningen Räddningsinsats. En föratsättning för att kunna verka på den marknaden är tillgång till ett kvalificerat brandövningsområde beläget inom den för utbildningen relevanta geografiska marknaden.

text: 3. RDM, som tidigare hyrt ut Bysjöns brandövningsområde till Niscayah för anordnande av gyinnasieutbudning med räddrongstjänstinriktning, vägrar att ge Niscayah tillträde till brandövningsområdet för anordnande av utbudningen Räddningsinsats.

text: 4. RDM:s vägran att upplåta Bysjöns brandövningsområde till Niscayah snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, fömtsätrningarna för en effektiv konkurrens; och hämmar, eller är ägnad att hämma, förekomsten och utvecklingen av en effektiv konkurrens på marknaden för utbudningen Räddningsinsats på en geografisk marknad, vilken som störst omfattar en kombination av tre sammanhängande län där Dalarnas län ingår. De län som kan ingå i kombinationen är Värmlands, Örebro, Västmanlands, Södermanlands, Uppsala och Gävleborgs län.

text: 5. RDM:s vägran att upplåta Bysjöns brandövningsområde till Niscayah för anordnande av utbildningen Räddningsinsats är inte försvarbar från allmän synpunkt.

text: Utveckling av grunderna för talan

text: Bakgrund

text: Niscayah

text: 6. Niscayah har som verksamhetsföremål att, direkt eller indirekt genom dotterbolag, tillhandahålla tjänster och produkter inom säkerhetsbranschen, äga och förvalta fast och lös egendom samt bedriva annan därmed förenlig verksamhet. Niscayah har ca 1000 anställda fördelade på 37 kontor i Sverige och omsatte 2009 cirka 1,6 miljarder kronor.

text: 7. Den 11 februari 2008 förvärvade Niscayah Förebygget Brandskydd AB, (Förebygget). Förebygget bedrev fram till den 1 januari 2009 konsultverksamhet inom bland annat säkerhet och brandskydd, utbildning och tjänster inom förebyggande brandskydd samt inom brandskydd riktat mot gymnasieskolor.

text: KONKURRENSVERKET

text: RDM

text: 8. RDM är ett kommunalförbund. Det har sitt säte i Falun i Dalarnas län och svarar för räddningstjänsten i medlemskommunerna Falu, Säter, Borlänge och Gagnef kommuner.1 RDM har ca 245 anställda och bedriver verksamhet på två heltids- och tio deltidsbrandstationer. RDM:s omsättning uppgick år 2009 till cirka 95 miljoner kronor.

text: 9. Enligt ett avtal om anläggningsarrende mellan RDM och Borlänge k o m m u n arrenderar RDM ett brandövningsområde i Bysjön (Bysjöns övningsornråde) från Borlänge kommun. Bysjöns övningsområde omfattar ett markområde om ca 75 ha och kan betecknas som ett kvalificerat brandövningsområde. På området finns ett antal olika byggnader och övrungsinfrastruktur vilka möjliggör genomförande av kvalificerad utbudnings- och övningsverksarnhet inom räddningstjänst. Till exempel finns:

text: fyra lektionssalar (de två största för 30-40 personer) orrMädningsrum utbudningsområde för prehospitalt och akut prehospitalt omhändertagande miljöer för räddningssök och kalhökdykning faciliteter för att öva dörrforcering samt olika brandtillbudsscenarier i flera olika miljöer områden för repellering från tak och inträngning ytor för simulering av trafikolyckor och förevisning av klippteknik brandobjekt för träning av varrnrökdykning i flerplansmiljö övningsplattform för brunnsräddning en anläggning för mängdträning i släckteknik ett containerkomplex för varmrökdykning med möjlighet dels att ändra innerruljön genom att flytta väggar, dels att anpassa rökutvecklingen kemplatta för övningar med skarpa kemikalier.

text: 10. RDM:s huvudverksamhet följer av lagen (

text: ) om skydd mot olyckor (LSO). Utöver detta säljer RDM bland annat utbudningstjänster till externa kunder.2 Det förekommer även att RDM hyr u t Bysjöns övningsområde till externa aktörer såsom Myndigheten för

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: samhällsskydd och beredskap (MSB), Polisen, Hemvärnet, AGA gas, Relacom AB, Svensk Bensinhandel och Dalarnas försäkringsbolag.3

text: Händelseutvecklingen i korthet

text: 11. I och med att MSB den 23 januari 2009 skickade ut förfrågrtingsunderlag avseende upphandling (KD-20225) av utbudningen Räddningsinsats konkurrensutsattes denna utbUdning för första gången.4 Utbudningen Räddningsinsats är en praktisk yrkesutbudning som vänder sig till personal som är anställd i kommun, eller kornmunalf örbund, som räddningstjänstpersonal i beredskap (så kallade deltidsbrandmän).5

text: 12. Upphandlingen (KD-20225), som avsåg hösten 2009 med option för våren 2010, var uppdelad i ömsesidigt uteslutande geografiska områden, varav ett var Dalarnas län, södra.6 Anbudsgivare hade möjlighet att lämna anbud p å ett eller flera områden. Företagen Niscayah, Autokaross Rescue Systems AB, Jensen Education och Brandskyddsföreningens Service AB (BSAB) lämnade anbud i det geografiska området Dalarnas län, södra.7

text: 13. Niscayah, som tidigare hade hyrt Bysjöns övningsområde för anordnandet av en gyrrmasieutbuclrung med räddrungstiänstinriktning, kontaktade RDM avseende möjligheten att hyra Bysjöns övningsområde även för anordnandet av utbudningen Räddningsinsats.

text: 14. I protokoll från RDM:s förbundsdirektions sammanträde den 25 februari 2009 anges bland annat följande angående uthyrning av Bysjöns övningsområde till intressenter som avser lämna anbud i MSB:s upphandling av utbUdningen Räddningsinsats:

text: "Förbundschef[en] (FCH)... har efterhört med RDMs presidium om ett generellt ställningstagande till detta. Presidiet har tillsammans med FCH kommit fram till att det inte är rimligt att låta konkurrerande part i ett anbudsförfarande, efter ett eventuellt vunnet kontrakt, låta hyra övningsområdet i Bysjön för ändamålet.

text: 15. I enlighet med förbundsdirektionens generella ställningstagande vägrades Niscayah tillträde till Bysjöns övningsområde för genomförande av utbildningen Räddningsinsats.8 Niscayah kunde då inte garantera tillgång till ett kvalificerat brandövningsområde och bolagets

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: anbud förkastades därmed. Upphandlingen vanns av BSAB med Bysjöns övningsområde och RDM som utförare.9

text: 16. Den 25 februari 2010 skickade MSB ut förfrågrtingsunderlag (SB- 12985) avseende utbudningen Räddningsinsats, denna gång avseende hösten 2010 med option för våren 2011.10 Upphandlingen var uppdelad i ömsesidigt uteslutande geografiska områden, varav Dalarnas län, Västmanlands län och Uppsala län tillsammans utgjorde ett kursområde.11 Anbudsgivare hade möjlighet att lämna anbud på ett eller flera områden. Anbudsgivare inom området Dalarnas län, Västmanlands län och Uppsala län var Falck Ambulans AB, BSAB och Niscayah.

text: 17. Även inför denna upphandling kontaktade Niscayah RDM avseende möjligheten att hyra Bysjöns övningsområde för anordnandet av utbildningen Räddningsinsats. Den 12 mars 2010 vägrade RDM återigen Niscayah tillträde till Bysjöns övningsområde.12 Niscayah lämnade då ett anbud i upphandlingen med brandövningsområden i Västerås och Uppsala. Upphandlingen vanns av BSAB med Bysjöns övningsområde och RDM som utförare.

text: 18. Den 12 oktober 2010 skickade MSB ut förfrågningsunderlag (SB-15214) avseende utbildningen Räddningsinsats, denna gång avseende våren 2011 m e d option på genomförande även på hösten 2011.13 Upphandlingen var uppdelad i ömsesidigt uteslutande geografiska områden, varav Dalarnas län, Gävleborgs län och Västmanlands län tillsammans utgjorde ett kursområde.14 Anbudsgivare hade möjlighet att lämna anbud på ett eller flera områden. Anbudsgivare inom området Dalarnas län, Gävleborgs län och Västmanlands län var Niscayah och BSAB.

text: 19. Även inför denna upphandling kontaktade Niscayah RDM avseende möjligheten att hyra Bysjöns övningsområde för anordnandet av

text: utbudningen Räddningsinsats. Den 20 oktober 2010 vägrade RDM

text: återigen Niscayah tillträde till Bysjöns övningsområde.15 Det kan noteras att denna tillträdesvägran inträffade drygt tre månader efter Konkurrensverkets första kontakt med RDM i detta ärende.

text: 20. BSAB lämnade återigen anbud med Bysjöns övningsområde och RDM som utförare. Niscayah lämnade anbud med ett brandövningsområde i Västerås, och vann denna gång upphandlingen.

text: KONKURRENSVERKET

text: 21. RDM har vid muntligt förfarande den 12 maj 2011 uppgett för Konkurrensverket att RDM uppfattade Niscayahs tillträdesbegäranden som begäranden om exklusivt nyttjande av hela Bysjöns övningsområde under de aktuella perioderna, vilket RDM inte hade möjlighet att efterkomma. RDM bekräftade dock att RDM, även vid en förfrågan om tillträde till delar av övningsområdet, skulle ha krävt att få behålla ansvaret för de praktiska momenten i utbildningen, på motsvarande sätt som RDM har gjort när området har hyrts ut till BFS. En begäran om tillträde till RDM:s övningsområde utan att använda RDM:s personal skulle således inte ha efterkommits.

text: 22. RDM har vid det muntliga förfarandet även uppgett att RDM inte har full beslutanderätt över Bysjöns övningsområde eftersom det arrenderas från Borlänge kommun. I skrivelse, av den 17 januari 2011, till Konkurrensverket uppgav dock Borlänge kommun att dess generella mställning till andrahandsuthyming av Bysjöns övningsområde var positiv och att man avsåg att formulera om avtalet om anläggningsarrende i syfte att öppna u p p för en andrahandsumyrning utan samtycke från kommunen.

text: Figur 1. Tidslinje över viktigare händelser

text: Offentlig säljverksamhet

text: Allmänt om reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet 23. Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL får staten, en kommun eller ett landsting förbjudas, att i en säljverksamhet som omfattas av KL:s företagsbegrepp, tillämpa ett visst förfarande, om detta (i) snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden; eller, (ii) hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: sådan konkurrens. Förbud får emellertid inte meddelas för förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt.

text: 24. Enligt lagrummets förarbeten har regeln tillkommit mot bakgrund av behovet av att i domstol kunna lösa konflikter som uppstår när staten, en kommun eller ett landsting bedriver säljverksamhet på marknaden.1 6

text: 25. Regeln ska lösa de konkurrensproblem som uppstår vid säljverksamhet och som inte kan lösas med tillämpning av förbuden mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och förbudet mot missbruk av dominerande ställning i

text: 2 kap. 7 §

text: KL. Som exempel på ett sådant konkurrensproblem som inte täcks av dessa förbud, nämns situationer som uppstår till följd av ensidiga förfaranden av en offentlig aktör som inte kan sägas ha en dominerande ställning på marknaden.17

text: 26. Till skillnad från den förbudsprincip som annars gäller enligt 2 kap. 1 och 7 §§ KL, vilken är bakåtriktad i fråga om påföljden, är

text: 3 kap. 27 §

text: KL framåtriktad.18 Förbud enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL kan avse förfaranden som redan har upphört, fortfarande pågår eller endast är planerade.19 Prövningen enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL ska ha sin utgångspunkt i förfarandets långsiktiga verkningar på fortsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden.

text: Offentlig aktör

text: 27. Bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL gäller för stat, kommun eller landsting. Enligt

text: 3 kap. 28 §

text: KL omfattas även annan juridisk person som domineras av den offentliga aktören.

text: 28. RDM är i egenskap av kommunalförbund en sådan aktör som omfattas av reglerna i

text: 3 kap. 27 §

text: Säljverksamhet iföretag

text: 29. Bestämmelserna i

text: 3 kap. 27 §

text: KL omfattar säljverksamheter som uppfyller kriterierna i

text: 1 kap. 5 §

text: KL.

text: 30. RDM är ett kommunalförbund och vissa delar av dess verksamhet utgör myndighetsutövning, exempelvis tillsynsuppgifter enligt LSO. N u aktuell verksamhet, uthyrning av brandövningsområde, utgör dock en sådan kommersiell verksamhet av ekonomisk natur att RDM i detta avseende omfattas av

text: 1 kap. 5 §

text: KL. Verksamheten är vidare en sådan

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: utbudsverksamhet som är att betrakta som säljverksamhet i den mening som avses i

text: 3 kap 27 §

text: KL.

text: 31. RDM:s uthyrning av Bysjöns övningsområde utgör således en sådan säljverksamhet som omfattas av

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Relevant marknad

text: Allmänt om relevant marknad enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL

text: 32. Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL är det konkurrensen på den relevanta marknaden som bedöms.2 1 Vid avgränsningen av den relevanta marknaden ska dels produktmarknaden, dels den geografiska marknaden bestämmas. I den relevanta produktmarknaden ingår produkter som är inbördes utbytbara m e d hänsyn till egenskaper, pris, användning, konsumenters och andra användares uppfattning samt faktiska substitutionsmöjligheter m.m. Den relevanta geografiska marknaden kan uppfattas vara det område där de företag som utbjuder eller efterfrågar produkterna verkar, och i vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt homogena för att området ska kunna särskiljas från närliggande områden som har märkbart annorlunda konkurrensvillkor.22

text: Allmänt om marknaden

text: 33. Det finns ett flertal aktörer som erbjuder utbildning med iruriktning på brandskydd. På myndighetssidan är MSB en viktig aktör. MSB är aktiv dels som beställare, dels som utförare av utbudningar. Myndigheten har två egna övningsområden, vilka är belägna i Revinge och i Sandö.

text: 34. Vidare finns ett antal kommunala räddningstjänster som bedriver utbildning med inriktning på brandskydd.23 Räddningstjänsterna disponerar även en stor del av de i landet befintliga övningsområdena, huvudsakligen för att utbilda och träna sina egna styrkor.

text: 35. Det finns två privata aktörer som genom hyresavtal disponerar övningsområden och bedriver utbildningar med irtriktning på brandskydd, Räddningsskolan Rosersberg och Swedish Rescue Training Centre in Skövde AB. I båda fallen drevs övningsområdena tidigare av den myndighet som då hette Räddningsverket (nuvarande MSB).24

text: 36. Slutligen finns ett antal aktörer som i huvudsak utbildar, men som inte disponerar egna övningsområden. Exempel på sådana aktörer är Niscayah, Falck Ambulans AB och BSAB.

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: Relevant produktmarknad

text: 37. Det finns flera olika former av utbudningar inom brandskydd. Det finns dock en tydlig skiljelinje mellan utbildningar som vänder sig till personer som är eller har för avsikt att vara yrkesverksamma inom räddningstjänst (yrkesinriktade räddnmgstjänstutbildningar) och de brandskyddsutbildningar som vänder sig till andra (enklare brandskyddsutbudningar).

text: 38. Enklare brandskyddsutbticlningar, exempelvis Heta arbeten, tar normalt små resurser i anspråk såväl sett till genomförandeperiod, som till personal och nödvändig utrastning. En för ändamålet lämplig anläggning för att hålla dessa former av utbildningar kan vara nödvändig men då utbildningarna är mindre omfattande blir kraven relativt lågt ställda på anläggningens kvalitet.

text: 39. Yrkesinriktade räddnmgstjänstutbudningar är omfattande i fråga om vilka resurser de tar i anspråk såväl sett till genomförandeperiod, som till personal och nödvändig utrustning. Eftersom dessa utbildningar innehåller betydande praktiska inslag av kvalificerad natur, såsom rökdykning, brandsläckning och räddningstjänst, ställs höga krav på det övningsområde som används. Bland annat krävs lektionssalar, omklädningsrum för kvinnor och män, anordningar för rökdykning, simulering av brandförlopp, övning av släckteknik samt anläggningar för prehospitalt omhändertagande.25

text: 40. Yrkesinriktade räddnmgstjänstutbHdningar upphandlas i regel av MSB eller kommuner. Exempel på yrkesinriktade räddrmgstiänstutbildningar är gymnasieutbUdningar med räddrungstjänstiririktning och den av MSB upphandlade utbildningen Räddningsinsats som riktar sig till deltidsbrandmän. För personer som är eller har för avsikt att vara yrkesverksamma inom räddningstjänst utgör enklare brandskyddsutbildningar inget utbytbart alternativ. Beställare av yrkesinriktade räddningstjänstutbildningar, typiskt sett MSB eller kommuner, har således en efterfråga som inte kan tillgodoses genom att skifta efterfrågan till enklare brandskyddsutbildningar. Utbytbarheten på efterfrågesidan är således begränsad.

text: 41. Även möjligheterna till utbudssubstitution är begränsade. En yrkesinriktad rädclnmgstiänstutbudning kräver att leverantören av utbildningen har en hög och varierad kompetens samt en utvecklad organisation för att kunna erbjuda utbildningen. Aktörer som har specialiserat sig mot enklare brandskyddsutbUdningar kan inte enkelt ställa om sin produktion för att tillgodose utbildningsbehovet för avancerade brandskyddsutbildningar. För att beakta utbudssubstitution

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: krävs att skiftet kan ske på kort sikt och utan att väsentliga tilläggskostnader uppstår. Om kompetens saknas inom organisationen och det krävs nyanställningar talar detta mot utbudssubstitution. Vidare måste m a n beakta det produktionsbortfall som sker inom tillhandahållandet av enklare brandskyddsutbildningar. Utbytbarheten på utbudssidan är därför inte så omedelbar eller förenad med så begränsade kostnader att det motiverar en gemensam marknad för enklare brandskyddsutbildningar och yrkesinriktade räddnmgstjänstutbUdningar.

text: 42. För att ha möjlighet att vinna upphandlingar av yrkesinriktade räddrdngstjänstutbUdningar krävs tillgång till ett brmdövningsornråde. De krav som ställs på det tilltänkta övningsområdet bestäms av de krav som uppställs i upphandlingarna kring utbildningarnas innehåll och vilka faciliteter som efterfrågas. I upphandlingarna som MSB genomfört finns ett krav på att anbudsgivarna ska kunna styrka att de för den aktuella tidsperioden för utbildningens genomförande har tillgång till ett brandövningsområde.26

text: 43. Samtliga utbildningsaktörer har som ovan nämnts inte tillgång till egna brandövningsområden. Uthyrning av brandövningsområden utgör därmed en uppströmsmarknad för yrkesinriktade räddningstjänstutbndningar, där kraven i respektive upphandling styr vilket eller vilka brandövningsområden som kan utnyttjas för att lämna anbud i upphandlingen.

text: 44. Marknaden för yrkesinriktade räddnmgstjänstutbndningar kan i sin tur sannolikt delas in i snävare produktmarknader eftersom det finns

text: betydande skillnader mellan utbudningen Räddningsinsats och

text: gyrrmasieutbudningar inom räddningstjänst. Dessa skillnader ligger framförallt i svårighetsgraden och i den intensitet med vilken utbudningarna bedrivs. Till exempel kan den som vill bli deltidsbrandman inte erhålla den yrkeskompetens utbildningen

text: Räddningsinsats ger genom att gå en gymnasieutbudning inom

text: räddningstjänst. Enligt MSB finns inte heller någon motsvarande utbHdning till Räddningsinsats som erbjuds deltidsbrandmän. Detta leder till att det inte finns någon möjlighet till efterfrågesubstitution mellan utbUdningsalternativen och följaktligen till att övervägande skäl talar för

text: att utbildningen Räddningsinsats utgör en separat relevant

text: produktmarknad.

text: 45. Givet den vertikala relationen mellan uppströmsmarknaden och nedströmsmarknaderna för yrkesinriktade räddnmgstjänstutbudningar (se figur 2) torde dock en tillträdesvägran till ett kvalificerat

text: KONKURRENSVERKET

text: brandövningsområde vara konkurrenshämmande på nedströmsmarknaderna såväl vid en vidare som en smalare marknadsavgränsning, eftersom tillgång till ett kvalificerat brandövningsområde behövs för utbildningarnas genomförande.

text: Figur 2. Relationen mellan kvalificerade brandövningsområden och yrkesinriktade

text: räddningstjänstutbildningar

text: 46. Specifika krav på utbUdrrngsanordningar för Räddningsinsats omfattar bland annat, förutom de som generellt ställs för yrkesinriktade räddnmgstjänstutbfldningar, faciliteter för varm rökdykning, dörrforcering, ytbrandsläckning vid petroleumbrand, kemolyckor, dellyft vid trafikolyckor och arbetsställningar för övning av losstagning.27 Såväl MSB som den riksomfattande ideella föreningen Brandskyddsföreningen Sverige (BFS) menar att antalet kvalificerade brandövningsområden i Sverige som möter kraven i Räddningsinsats är ca 20 till antalet.28

text: 47. Den relevanta produktmarknad mot vilken RDM:s vägran av tillträde till Bysjöns övningsområde har prövats är marknaden för den av MSB

text: upphandlade utbttdrtingen Räddningsinsats (utbudningen

text: Räddningsinsats). Förfarandet i fråga (tillträdesvägran) äger r u m på den relevanta marknaden för uthyrning av kvalificerade brandövningsområden, vilken är uppströms från marknaden för utbildningen Räddningsinsats.

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: Relevant geografisk marknad

text: 48. Utbudningen Räddningsinsats upphandlas av MSB. MSB:s preferenser och efterfrågemönster kommer således att få stor inverkan vid bedömningen av den geografiska marknaden.

text: 49. Behovet av kursplatser inom utbudningen Räddningsinsats anmäls av de kommunala räddningstjänsterna. Det anmälda behovet används av MSB som underlag för hur många kurser som ska anordnas under kommande år, dels i egen regi, dels upphandlade. MSB strävar efter att kurserna ska anordnas så nära behovet som möjligt, helst inom 50 kilometers resväg, för att deltagarna i möjligaste mån ska kunna bo hemma under kursperioden.

text: 50. MSB har vid tre tillfällen upphandlat utbildningen Räddningsinsats.29 De kursområden som MSB i de tre Wttills genomförda upphandlingarna har angett har storleksmässigt varierat från ett halvt län u p p till tre sammanhängande län. Kursområden i de enskilda upphandlingarna har varit separerade från varandra och utan geografisk överlappning. Även om de geografiska uppdelningarna inte har varit desamma i alla upphandlingar har de haft det gemensamt att marknaden varit regional.

text: 51. MSB har angett att myndigheten förväntar sig att de geografiska indelrungar som avser olika kurstillfällen varken kommer att vara betydligt större eller betydligt mindre än de mdelningar som gjorts i tidigare upphandlingar. MSB ser i första hand till efterfrågan från räddningstjänsterna för att bestämma de kursområden som kommer att indelas, varför de kursområden som hittills har angetts inte behöver vara indikativa för vilka områden som kommer att kombineras i framtiden. MSB:s bild av framtiden gör det dock inte troligt att fler än tre sammanhängande län kommer att utgöra de största enskilda geografiska kursområdena.

text: 52. Den i ärendet aktuella tillträdesvägran rör Bysjöns övningsområde i Dalarnas län. Detta innebär att den relevanta geografiska marknaden som störst förväntas kunna vara de olika varianter av tre sammanhängande län där Dalarnas län ingår. Befintlig information om marknaden ger inte stöd för en vidare avgränsning av den relevanta geografiska marknaden än till olika kombinationer av maximalt tre sammanhängande län.

text: 53. En närmare granskning av de områden som skulle kunna komma i fråga vid en bedömning mot bakgrund av indelningar om tre län där Dalarna ingår ger dock skäl att närmare avgränsa marknaden. Jämtlands län,

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: Västernorrlands län och Västerbottens län skulle enligt definitionen kunna inkluderas i kombination med Dalarna. De tre länen ligger dock alla inom det upptagningsområde där MSB fortfarande utför utbildningen Räddningsinsats i egen regi på det egna övningsområdet Sandö. Det är därmed inte rimligt att inkludera dessa län på samma relevanta geografiska marknad som Dalarnas län. Dessutom har inget av de tre länen har ingått i någon av de upphandlingar MSB genomfört för utbildningen Räddningsinsats.

text: 54. Västra Götalands län har, vid de tre hittillsvarande upphandlingstillfällena avseende utbildningen Räddningsinsats, som enda län inte kombinerats med något annat län. Vanligtvis har även flera kursomgångar hållits i länet vilket tyder på en stark efterfråga inom länet. Detta kan i sig anses tala för att Västra Götalands län kan vara en separat relevant geografisk marknad. Skulle Västra Götalands län kombineras med Dalarnas län blir reseavstånden inom området mycket stora. Detta ligger inte i linje MSB:s önskan om att hålla utbudningarna nära behovet. Västra Götalands län kan därför inte anses ingå på samma relevanta geografiska marknad som Dalarnas län.

text: 55. Östergötlands län ligger även det på ett betydande avstånd från Dalarnas län. Det förefaller inte rimligt att efterfrågan skulle vara sådan att det blir motiverat att kombinera Östergötlands län med Dalarnas län. Vidare finns ett flertal andra län i närheten av Östergötlands län, vilka är mer logiska att kombinera med Östergötlands län avseende kursområden. Det kan också konstateras att i de två upphandlingar av utbildningen Räddningsinsats där Östergötlands län har ingått har länet kombinerats m e d Jönköpings län respektive Jönköpings och Kalmars län.30 Sammantaget kan Östergötlands län inte anses ingå på samma relevanta geografiska marknad som Dalarnas län.

text: 56. Den relevanta geografiska marknaden för utbildningen Räddningsinsats är regional och består i förhållande till förevarande ärende som störst av en kombination av tre sammanhängande län där Dalarnas län ingår. De län som kan ingå i kombinationen är Värmlands, Örebros, Västmanlands, Södermanlands, Uppsalas och Gävleborgs län. I figur 3 redovisas de kvalificerade brandövningsområden som ligger inom respektive utanför den relevanta geografiska marknaden. Inom de möjliga kombinationerna av tre län kommer det maximala antalet kvalificerade övningsområden aldrig att kunna överstiga fyra stycken.

text: KONKURRENSVERKET

text: Figur 3. Kvalificerade brandövningsområden inom och utom den relevanta geografiska marknaden

text: S f Ä Ä M l l

text: mm.

text: mm

text: ö $ t e t s / a o

text: Hl

text: I "t* j

text: V A « n^ J>liefws V\ iVasteffel A s ™ " r & S

text: •rr4ag A-\ f&§

text: •Y..4 ""* Satf:

text: wåtäami • , J - .* • i.'iMi|ti(,

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: Slutsatser relevant marknad

text: 57. De långsiktiga verkningarna av RDM:s tillträdesvägran ska i första hand bedömas på marknaden för utbildningen Räddningsinsats. Den relevanta geografiska marknaden för utbildningen Räddningsinsats är regional och omfattar som störst en kombination av tre sammanhängande län där Dalarnas län ingår och där de län som kan ingå i kombinationen är Värmlands, Örebro, Västmanlands, Södermanlands, Uppsala och Gävleborgs län.

text: Konkurrensbegränsningen

text: 58. Bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL ger en möjlighet att förbjuda en offentlig aktör att tillämpa ett förfarande som (i) snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden; eller, (ii) hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens.

text: 59. Rekvisitet "snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden" tar närmast sikte p å situationen att det inte råder konkurrens på så lika villkor som möjligt. Det kan t.ex. vara så att den offentlige aktören behandlar andra företag olika utan saklig grund eller drar oberättigade fördelar av en myndighetsroll vid sidan av säljverksamheten. Rekvisitet "hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens" tar bland annat sikte på fall där det privata alternativet faller bort eller att privata aktörer över h u v u d taget inte träder in på marknaden till följd av den offentliga aktörens förfarande. Även förfaranden som medför att privata företags tillväxt och utveckling hejdas eller p å annat sätt hålls tillbaka är hämmande för konkurrensen.31

text: 60. Med förfarande i

text: 3 kap 27 §

text: KL:s mening avses såväl ett faktiskt handlande som en underlåtenhet att vidta en viss åtgärd.321 förarbetena anges särskilt att förfaranden som innebär vägran att ge tillträde till viss mfrastruktur eller diskriminering bör anses kunna snedvrida eller h ä m m a förutsättningarna för en effektiv konkurrens p å marknaden.33

text: 61. Verksamhet på marknaden för utbildningen Räddningsinsats kräver tillgång till kvalificerade brandövningsområden, det vill säga områden m e d tillgång till bland annat lektionssalar, omMädningsrum för kvinnor och män, anordningar för rökdykning, simulering av brandförlopp, övning av släckteknik samt anläggningar för prehospitalt omhändertagande.34 RDM:s brandövningsområde, Bysjön, är ett kvalificerat

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: övningsområde med tillgång till den övnmgsinfrastruktur och de övriga faciliteter som krävs för att genomföra utbUdningen Räddningsinsats. I förevarande fall vägrar RDM, det vill säga en offentlig aktör, att ge den privata aktören Niscayah tillträde till Bysjöns övningsområde.

text: Avsaknad av incitament för privat utbyggnad av brandövningsområden 62. De brandövningsområden som redan är etablerade utgör en inträdesbarriär för att etablera nya övningsområden. En privat nyetablering av områden måste ta hänsyn till i närområdet befintliga övningsområden för att kunna bedöma den ekonomiska potentialen i anläggandet av ett nytt övningsområde. Existensen av offentligt ägda brandövningsområden kommer därmed att påverka privata aktörers incitament att etablera egna övningsområden.

text: 63. En betydande del av de offentligt ägda övningsområdenas kapacitet utnyttjas för skattefinansierad verksamhet som bedrivs utan föregående upphandling,3 5 vilket bidrar till att u p p n å skalfördelar i verksamheten.36 Detta innebär fördelar som en privat ägare av ett övningsområde inte kan erhålla. På grund av att privata ägare av kvalificerade brandövningsområden inte har möjlighet att knyta till sig icke-konkurrensutsatt skattefinansierad verksamhet kommer de att ha ytterst begränsade förutsättningar att u p p n å samma effektivitet och beläggning som offentligt ägda aktörer kan uppnå. Detta medför ett finansiellt risktagande som vida överstiger det som gäller för områden som exempelvis Bysjöns övningsområde, eftersom RDM kan fylla ut områdets kapacitet m e d icke-konkurrensutsatt verksamhet.

text: 64. Den risk som är förknippad med att etablera ett privat brandövningsområde med den övnmgsinfrastruktur och de övriga faciliteter som krävs för utbudningen Räddningsinsats är dessutom betydande, eftersom efterfrågan är svår att förutse. En betydande del av den utbildning som skulle kunna vara aktuell att bedriva på privatägda kvalificerade brandövningsområden skulle vara knuten till utbudningar som MSB erbjuder på andra övningsområden än myndighetens egna. Det framgår av de tre upphandlingsomgångar av utbrtdningen Räddningsinsats som hittills genomförts, att de kursområden som efterfrågas kan variera. Detta ökar risken för att ett privat brandövningsområde i framtiden kan vara illa beläget i förhållande till de geografiskt indelade kursområden som då efterfrågas.

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: 65. Det medför en avsevärd kostnad bygga ett brandövningsområde med den övningsuifrastruktur och övriga faciliteter som krävs för att kunna anordna utbildningen Räddningsinsats. Legalt finns det få hinder och tillståndskrav för att bygga en anläggning men sett till de lokaler och övriga faciliteter som måste ingå för att området ska k u n n a vara aktuellt som område för utbildningen Räddningsinsats krävs investeringar om 10-20 miljoner kronor.

text: 66. Det är dessutom föga troligt att den privata aktörens investering kan återvinnas vid ett eventuellt utträde från marknaden. De investeringar som görs i ett område skulle därmed förloras vid ett utträde från marknaden för tillhandahållande av brandövningsområden.

text: 67. Det finns redan ett antal brandövningsområden, däribland Bysjöns övningsområde, som uppfyller de krav som ställs i förfrågningsunderlagen till utbndningen Räddningsinsats. Dessa har byggts u p p med offentliga medel för att tjäna ett allmänintresse. I den m å n det finns ledig kapacitet hos dessa anläggningar är det ur ett samhällsekonomiskt perspektiv inte meningsfullt att etablera nya områden. Dessutom skulle privat utbyggnad av övningsområden innebära en överetablering som marknaden inte i nuläget, och sannolikt inte heller inom överskådlig framtid, kan göra ekonomiskt försvarbar. En överetablering av övningsområden riskerar också att leda till sämre resursutnyttjande på befintliga anläggningar.

text: 68. En sammantagen bedömning visar att det saknas såväl företagsekonomiska som samhällsekonomiska incitament för en privat utbyggnad av brandövningsområden.

text: Tillgäng till offentligt ägda brandövningsområden behövs för att kunna vara verksam

text: på marknaden för brandskyddsutbildningar

text: 69. Som framgår ovan saknas ekonomiska incitament för privata aktörer att självständigt bygga ett privat nät av brandövningsområden avsedda för yrkesinriktade räddnmgstjänstutbndningar, såsom utbildningen Räddningsinsats. Tillgång till existerande brandövningsområden är därmed en föratsättning för att kunna vara verksam p å marknaden för utbUdningen Räddningsinsats. En tillträdesvägran till offentligt ägda kvalificerade brandövningsområden har därmed potential att leda till utestängning och utslagning av aktörer på utbudningsmarknader, samt skapa hinder för inträde och expansion på marknaden. Enligt MSB är tillgång till de kommunala räddningstjänsternas övningsområden i princip en förutsättning för anbudsgivare till utbudningen Räddningsinsats.

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: 70. På den relevanta geografiska marknad där Bysjöns övningsområde ingår finns fem kvalificerade brandövningsområden, vilka samtliga disponeras av kommunala räddningstjänster. Maximalt fyra av dessa kan dock komma ifråga i de enskilda upphandlingarna av utbildningen Räddningsinsats, se figur 3. Tillgång till offentliga kvalificerade brandövningsområden är därmed en avgörande förutsättning för att en privat aktör ska kunna vara verksam på marknaden för utbildningen Räddningsinsats inom den relevanta geografiska marknad där Bysjön ingår.

text: RDM:s vägran att ge tillträde till Bysjöns övningsområde snedvrider förutsättningarna för, och hämmar förekomsten och utvecklingen av, en effektiv

text: konkurrens på marknaden

text: 71. MSB har relativt nyligen ombildat sin utbildningsorganisation för att möjliggöra större flexibilitet och skapa en bättre konkurrens på utbildningsmarknaden. O m privata aktörer vägras tillträde till övningsområden för utbildningen Räddningsinsats skadas utvecklingen på utbildningsmarknaden genom att flexibiliteten minskar, antalet utbildningsaktörer sjunker och privata alternativ elimineras. Om den nyskapade marknaden inte ges möjlighet att växa fram under sunda och konkurrensfrämjande förhållanden finns en risk att snedvridningar av konkurrensen på marknaden för utbildningen Räddningsinsats cementeras och att utvecklingen av en effektiv konkurrens hämmas. Det är därför av särskild vikt att redan nu, under det att marknaden tar sin form, värna om att marknadsutvecklingen inte hämmas och att konkurrensen inte snedvrids.

text: 72. MSB har angett att en bidragande orsak till att MSB ökat storleken på kursområdena för Räddningsinsats från den första upphandlingen till de två senare är att priskonkurrensen inte varit den önskvärda och att den rådande marknadssituationen påverkat MSB :s beslut att vidga områdena. RDM:s agerande har därigenom verkat till att begränsa den flexibilitet MSB skulle önska sig vid upphandling av utbildningen Räddningsinsats och riskerar att h ä m m a MSB:s möjligheter att använda de effektivaste kursområdesmdelningarna givet räddningstjänsternas efterfrågan.

text: 73. Niscayah har inför de tre MSB upphandlingarna av utbudningen Räddningsinsats kontaktat RDM för att få tillträde till Bysjöns övningsområde. I den första upphandlingen var Bysjöns övningsområde ett av två kvalificerade brandövningsområden inom det geografiska område förfrågningsunderlaget föreskrev. Upphandlingen vanns av BSAB med RDM som utförare och Bysjön som övningsområde. I den andra upphandlingen var Bysjöns övningsområde ett av tre kvalificerade brandövningsområden inom det geografiska område förfrågningsunder-

text: KO N KU RRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: laget föreskrev. Upphandlingen vanns av BSAB med RDM som utförare och Bysjön som övningsområde. I den senaste upphandlingen var Bysjöns övningsområde ett av fyra kvalificerade brandövningsområden inom det geografiska område förfrågningsunderlaget föreskrev. Upphandlingen vanns av Niscayah med ett övningsområde i Västerås.

text: 74. Att Niscayah ändå vann en av de tre upphandlingarna förändrar inte det förhållandet att RDM:s tillrrädesvägran i de första två upphandlingarna snedvred konkurrensen och att tillträdesvägran i framtiden kommer att hämma förekomsten och utvecklingen av en effektiv konkurrens på den aktuella marknaden.

text: 75. Om en anbudsgivare, i valet mellan olika brandövningsområden, vill hyra Bysjöns övningsområde för att kunna lägga anbud kommer RDM:s tillträdesvägran att tvinga aktören att välja ett andrahandsval. Anbudsgivaren kommer därmed inte kunna inge bästa möjliga anbud i upphandlingen. Detta medför en samhällskostnad genom att de ekonomiskt mest fördelaktiga, och därmed samhällsekonomiskt mest effektiva, anbuden inte kan realiseras och har dessutom en direkt prishöjande effekt i upphandlingssammanhang. Att tvinga en potentiell anbudsgivare till ett andrahandsval innebär även att inträdesbarriärer upprättas eftersom anbudsgivarens ekonomiska incitament att träda in p å marknaden urholkas.

text: 76. I förevarande ärende har Niscayah uppgett att de för att kunna använda brandövningsområdet i Västerås har tvingats göra investeringar i mobila duschar och ornkläclningsrum samt förflytta personal från Falun till Västerås under de aktuella kursveckorna. Andra negativa konsekvenser av att tvingas acceptera ett andrahandsval kan vara sämre hyresvillkor, kostnader som uppstår av att anbudsgivaren behöver bekanta sig med den övnmgsiruxastruktur som finns på övningsområdet och att andrahandsvalet i lägre grad än det ursprungliga området uppfyller mervärdeskriterier som uppställs i förfrågningsunderlaget.

text: 77. En tillträdesvägran till ett brandövningsområde på den i ärendet relevanta geografiska marknaden medför även att möjligheten till marknadsinträde, eller att vara verksam på marknaden, försämras. Tillträdesvägran kommer därmed att få konkurrenshämmande effekter. O m en upphandlande myndighet väljer att i framtida förfrågningsunderlag göra en snäv avgränsning av kursområden avseende utbildningen Räddningsinsats kan en enskild tillträdesvägran till och med helt utsläcka möjligheten för privat konkurrens på den relevanta geografiska marknaden.

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: 78. RDM:s tillträdesvägran har således medfört att Niscayah för att kunna lämna anbud i upphandlingarna har varit helt beroende av att få tillträde till det/de andra kvalificerade brandövningsområden som funnits inom respektive förfrågningsunderlags geografiska område. Därmed minskade det konkurrenstryck Niscayah hade möjlighet att utöva i förhållande till övriga aktörer på marknaden för utbUdningen Räddningsinsats på den i ärendet relevanta geografiska marknaden. Om det framkommer att konkurrenstrycket minskar på grund av en offentlig aktörs agerande, föreligger en snedvridning eller ett hämmande av förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden.37

text: 79. Sammanfattningsvis är följande förutsättningar viktiga för bedömning! :en av effekten på konkurrensen av RDM:s agerande:

text: • Verksamhet på marknaden för utbildningen Räddningsinsats kräver tillgång till kvalificerade brandövningsområden.

text: • RDM:s brandövningsområde, Bysjön, är ett kvalificerat övningsområde med tillgång till den övningsinfrastruktur och de övriga faciliteter som krävs för att genomföra utbildningen Räddningsinsats.

text: • Det saknas såväl företagsekonomiska som samhällsekonomiska incitament för en privat utbyggnad av brandövningsområden.

text: 80. Mot denna bakgrund har RDM:s vägran att ge tillträde till Bysjöns övningsområde för anordnande av utbildningen Räddningsinsats snedvridit förutsättningarna för en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden. En anbudsgivare, som i valet mellan att hyra olika brandövningsområden önskar att hyra Bysjöns övningsområde, kommer till följd av RDM:s vägran att tvingas välja ett andrahandsval. Anbudsgivarens mest konkurrenskraftiga anbud kan därmed inte realiseras. Detta förhållande snedvrider eller är ägnat att snedvrida konkurrensen om det aktuella kontraktet och utgör dessutom en inträdesbarriär eftersom anbudsgivarens ekonomiska incitament att vara verksam på marknaden urholkas.

text: 81. Vidare har RDM:s tillträdesvägran hämmat förekomsten och utvecklingen av en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden. Bysjöns övningsområde är ett av maximalt fyra kvalificerade brandövningsområden på den relevanta geografiska marknaden. För en aktör som vägras tillträde till Bysjöns övningsområde ökar risken för att överhuvudtaget inte kunna få tillgång till något brandövningsområde, vilket försvårar tillträde till marknaden. Detta förhållande hämmar eller

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: är ägnat att hämma förekomsten och utvecklingen av en effektiv konkurrens på marknaden för utbildningen Räddningsinsats.

text: 82. Såsom ovan angivits i punkterna 21-22 äger Borlänge kommun Bysjöns övningsområde och arrenderar detta till RDM men har avsett att formulera om arrendeavtalet i syfte att öppna u p p för en andrahandsuthyming utan samtycke från kommunen. Konkurrensverket har även noterat att Borlänge kommun inte fick någon förfrågan från RDM om att hyra ut övningsområdet och att RDM således vägrade Niscayah tillträde till övningsområdet utan att konsultera Borlänge kommun. Sammantaget bedömer Konkurrensverket därför att det även i framtiden finns fara för att RDM:s tillträdesvägran fortgår oavsett om arrendeavtalet ändras såsom Borlänge kommun angett.

text: Avsaknad av försvarbarhet från allmän synpunkt

text: 83. En väsentlig utgångspunkt för tillämpningen av

text: 3 kap. 27 §

text: KL är att det enligt lagrummet också är möjligt att ta hänsyn till andra allmänna intressen än konkurrensintresset.38 Således får enligt lagrummets andra stycke förbud inte meddelas för förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt. Huruvida ett förfarande är försvarbart eller inte ska avgöras i varje enskilt fall.39

text: 84. Prövningen bör enligt lagmotiven ha sin utgångspunkt i förfarandets långsiktiga verkningar på förutsättningarna för en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden. Om konkurrensen skadas, måste de skäl som åberopas för att låta förfarandet fortgå ha en verklig tyngd och vara av en klart angelägen karaktär. Ju större konkurrensskador, desto större styrka bör krävas i fråga om de skäl som åberopas till stöd för förfarandet. För det fall det finns andra möjligheter att tillgodose det allmänna intresset, kan ett förfarande som är skadligt för konkurrensen inte anses försvarbart från allmän synpunkt.40

text: 85. Avseende den senaste upphandlingen, SB-15214, har RDM som skäl för att neka Niscayah tillträde till Bysjöns övningsområde uppgett att RDM självt behöver övningsområdet.41 Detta kan tolkas som att RDM menar att det saknats kapacitet vid Bysjöns övningsområde för att både kunna tillgodose kommunalförbundets interna behov och hyra u t övningsområdet till Niscayah för anordnandet av utbildningen Räddningsinsats. Även i förhållande till de tidigare upphandlingarna, SB-12985 och KD-

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: 20225, har RDM uppgett skäl som skulle kunna anses relatera till bristande kapacitet.42

text: 86. BSAB har vid de aktuella upphandlingarna lämnat anbud avseende

text: utbUdningen Räddningsinsats med RDM som utförare och Bysjöns

text: övningsområde som brandövningsområde.43 Således måste RDM ha reserverat tillräcklig kapacitet vid Bysjöns övningsområde för att kunna tillgodose de krav ett anordnande av utbildningen Räddningsinsats skulle ställa för det fall BSAB vann upphandlingen. Eftersom endast ett av BSAB:s och Niscayahs anbud kunde antas i upphandlingen hade denna reserverade kapacitet frigjorts, och således funnits tillgänglig, om istället Niscayah hade vunnit upphandlingen.

text: 87. Vidare kan noteras att RDM har uppgett att Bysjöns övningsområde teoretiskt har kapacitet för produktion av 175 200 utbUclnmgstimmar per år.44 En mer konservativ uppskattning, baserad på övningsområdets normala öppettider och antalet veckor efterfrågan är som störst, ger istället en kapacitet att producera 31500 timmar utbildning per år.45 Det faktiska utnyttjandet av Bysjöns övningsområde uppgick under 2009 till 2 067 timmar.46

text: 88. RDM har vid muntligt förfarande den 12 maj 2011 uppgett att den primära och viktigaste verksamheten på Bysjöns övningsområde bestar i fortbildning av de kommunala räddningstjänsternas personal. Den omfattande utbUdningsverksamhet som bedrivs på Bysjöns övningsområde primärt är koncentrerad till tisdagar, onsdagar och torsdagar. RDM bekräftade dock att man klarat att ge utbildningen Räddningsinsats parallellt med en katastrofövning och en samverkansövning där det fanns ca 450 personer på övningsområdet varje dag i en vecka.

text: 89. Mot bakgrund av ovan angivna förhållanden kan det inte anses ha förelegat någon kapacitetsbrist vid Bysjöns övningsområde i relation till Niscayahs förfrågningar om tillträde till övningsområdet för anordnande av utbUdningen Räddningsinsats.

text: 90. Avseende de tidigare upphandlingarna, SB-12985 och KD-20225, har RDM, utöver kapacitetsbrist, även uppgett ett antal andra skäl till att

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: vägra Niscayah tillträde till Bysjöns övningsområde,47 vilka huvudsakligen får anses vara hänförliga till att RDM bedömer att det skulle vara kompetensutvecklande för den egna personalen att själva utbUda deltidsbrandmän.48

text: 91. Motivet att upprätthålla en hög kompetens hos personalen kan uppnås genom mindre konkurrenshämmande åtgärder än att vägra Niscayah tUlträde tiU Bysjöns brandövningsområde. Behovet av kompetensutveckling kan exempelvis tillgodoses genom utbildningsinsatser riktade mot den egna personalen istället för att anordna utbUdningar för andra. Någon försvarbarhet från allmän synpunkt kan således inte anses föreligga på grund av RDM:s önskan att kompetensutveckla den egna personalen.

text: 92. RDM har även uppgett att det av säkerhetsskäl varit motiverat att vägra Niscayah tUlträde tiU Bysjöns övningsområde för anordnande av utbUdningen Räddningsinsats.491 detta avseende kan konstateras att Niscayah tidigare har bedrivit yrkesinriktad räddningstjänstutbUdning på området. Av uttalanden från RDM:s platschef för Bysjöns övningsområde framgår att Niscayah skötte sig bra samt bedömdes göra ett bra arbete. För övrigt torde en anbudsgivare inte kunna komma ifråga för tUldelning av kontrakt avseende utbUdningen Räddningsinsats om inte MSB bedömer att anbudsgivaren har den kompetens som krävs för att kunna genomföra utbUdningen på ett säkert sätt.

text: 93. Sammanfattningsvis kan RDM:s vägran att ge Niscayah tillträde tiU Bysjöns övningsområde inte anses försvarbar från allmän synpunkt vare sig till följd av kapacitetsbrist och säkerhetsskäl eUer på grund av RDM:s önskan att kompetensutveckla den egna personalen.

text: Konkurrensverkets sammantagna bedömning och vitet

text: 94. RDM:s vägran att ge Niscayah tUlträde tiU Bysjöns övningsområde utgör ett förfarande som snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens; och hämmar, eUer är ägnad att hämma, förekomsten och utvecklingen av en effektiv konkurrens på marknaden för utbUdningen Räddningsinsats. Förfarandet är inte försvarbart från allmän synpunkt och RDM ska därför förbjudas att vägra Niscayah tUlträde tiU Bysjöns övningsområde.

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: 95. Det finns anledning att, i enlighet med

text: 3 kap. 29 §

text: KL, utsträcka förbudet till att omfatta även förfaranden som väsentligen överensstämmer med den aktueUa tUlträdesvägran. Detta eftersom förbudet annars lätt kan bli verkningslöst till exempel genom att RDM, istäUet för att vägra tUlträde, kan komma att uppstäUa avtalsvillkor som är så orimliga att de väsentligen överensstämmer med ett vägrat tUlträde tiU Bysjöns övningsområde.

text: 96. Förbudet enligt yrkandet bör förenas med vite.

text: 97. Syftet med ett vite är främst att framtvinga rättelse utan att vitet behöver dömas ut. När vitesbeloppet övervägs ska vitets syfte beaktas, det vUl säga att få parten att uppfylla huvudförpliktelsen. Vitet bör vara effektfullt; ett alltför lågt vitesbelopp har inte den önskade effekten att rätta tiU en lagstridig situation.

text: 98. Av

text: 3 § lag (1985:206)

text: om viten (viteslagen) framgår att vite ska faststäUas tiU ett belopp som med hänsyn till vad som är känt om adressatens ekonomiska förhåUanden och tiU omständigheterna i övrigt kan antas förmå denne att följa det föreläggande som är förenat med vitet.

text: 99. Av förarbetena tiU viteslagen framgår att vitet ska bestämmas så högt att det inte blir ekonomiskt fördelaktigt för adressaten att underlåta att iaktta det.50 När det gäUer de "omständigheter i övrigt" som ska beaktas nämns i förarbeten och kommentarer särskilt värdet av det föremål som avses med föreläggandet samt angelägenheten att föreläggandets föreskrifter vinner efterrättelse. Exempelvis nämns att ett högre belopp kan vara motiverat om föreläggandet avser att tillgodose ett betydande samhäHsintresse.51

text: 100. Marknaden för utbUdningen Räddningsinsats är nyligen konkurrensutsatt. Under det att marknaden tar sin form är det särskilt viktigt att värna om att marknadsutvecklingen inte hämmas och att konkurrensen inte snedvrids. Det är därför angeläget att förbudet efterlevs. RDM:s omsättning uppgick år 2009 till cirka 95 mUjoner kronor. Konkurrensverket bedömer att ett vitesbelopp om en mUjon (1 000 000) kronor är skäligt och bör förmå RDM att efterfölja förbudet.

text: KONKURRENSVERKET STÄMNINGSANSÖKAN

text: Bevisuppgift

text: Konkurrensverkets preliminära bevisuppgift återfinns i bUaga 1.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

publisher: Konkurrensverket

title: Norrköping kommun – förfrågan rörande boendestöd

org: kkv

text: Norrköpings kommuns köp av boendestöd

type: rubrik

text: Konkurrensverkets beslut

text: Norrköpings kommun har brutit mot lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) genom att år 2012 ha tecknat ramavtal avseende boendestöd, samt ha tecknat enskilda avtal avseende boendestöd utan att ha annonserat först enligt

text: 15 kap. 4 §

text: LOU.

type: stycke

text: Ärendet

text: I april 2014 inkom en anmälan till oss avseende era köp av boendestöd. Av en tidningsartikel framgick att vård- och omsorgskontoret i kommunen i september 2012 tecknat ett ramavtal med leverantören Bogruppen i Östergötland AB (härefter Bogruppen) utan att ha annonserat först. Av artikeln framgick att även socialkontoret i kommunen hade vänt sig till Bogruppen vid köp av boendestöd.

text: Vi bad er att redogöra för de inköp som framgick av artikeln.

text: Ni medgav i svarsskrivelse att vård- och omsorgskontorets ramavtal med Bogruppen inte har annonserats. Som skäl för direktupphandling åberopar ni synnerliga skäl enligt

text: 15 kap. 3 § andra stycket

text: LOU.

text: Ni anför i huvudsak att ramavtalet har använts för personer med mycket komplexa behov och problematik, där upprepade försök med utförande från kommunalt eller upphandlat boendestöd av olika skäl inte har fungerat. Personerna har psykiska funktionsnedsättningar i kombination med missbruk och

text: annan komplex social problematik. Ni anser att Bogruppens möjlighet att tillhandahålla en bostad inom kommunen är unik. Detta är särskilt viktigt med hänsyn till att det i de aktuella fallen krävs fortlöpande och kontinuerliga uppföljnings- och planeringsmöten.

text: Socialkontorets köp av boendestöd har skett genom att enskilda avtal har tecknats med Bogruppen för ett flertal individer. Ni anser att även dessa köp har gjorts med stöd av synnerliga skäl enligt

text: 15 kap. 3 § andra stycket

text: LOU.

text: Ni har ett ramavtal avseende boendestöd med en annan leverantör än Bogruppen. Avrop mot detta ramavtal har, enligt era uppgifter, inte varit möjligt eller inte fungerat för de personer som placerats hos Bogruppen.

text: Vi har begärt in en sammanställning av vård- och omsorgskontorets avrop mot ramavtalet, samt en sammanställning över socialkontorets köp av boendestöd via enskilda avtal.

text: Av lämnad information kan utläsas att ni har anlitat Bogruppen för drygt 33 miljoner kronor för perioden september 2012 till och med april 2014. Det finns totalt ca 60 stycken enskilda avtal samt avrop mot ramavtalet under den här perioden.

text: Ni har även tagit del av vårt utkast till beslut och fått tillfälle att yttra er. Ni delar inte vår bedömning vad gäller frågan om synnerliga skäl. Er uppfattning är att det har funnits stöd att direktupphandla enligt

text: 15 kap. 3 § andra stycket

text: LOU. I ert yttrande beskriver ni samma omständigheter som tidigare har framförts under utredningen.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedriver tillsyn över upphandlingslagstiftningen i syfte att öka regelefterlevnaden och att bidra till en effektiv offentlig upphandling. Tillsynen bedrivs bland annat genom tillsynsbeslut eller ansökan om upphandlingsskadeavgift enligt

text: 17 kap. 1 §

text: LOU.

text: Endast ett av avtalen vi har granskat kan vara föremål för en ansökan om upphandlingsskadeavgift. På grund av dess låga värde har vi istället valt att göra en samlad och systematisk bedömning och hantera alla avtal i ett och samma tillsynsbeslut.

text: Rättsläget

text: Syftet med upphandlingsreglerna är bland annat att upphandlande myndigheter ska använda offentliga medel för köp av varor/tjänster på bästa sätt, genom att uppsöka och dra nytta av konkurrensen på aktuell marknad. Samtidigt syftar regelverket till att ge leverantörerna möjlighet att tävla på lika villkor i varje upphandling.

text: LOU innehåller regler om hur en upphandlande myndighet ska agera innan den tecknar kontrakt med privata leverantörer. Offentliga upphandlingar ska som huvudregel annonseras och alla leverantörer ska ha rätt att lämna anbud eller att ansöka om att lämna anbud.

text: Upphandling av hälso- och socialtjänster är en så kallad B-tjänst (se bilaga tre till LOU). En B-tjänst är av sådan karaktär att det anses svårare att dra nytta av konkurrens från utländska leverantörer och regleras därför i

text: 15 kap.

text: LOU. En upphandlande myndighet som planerar att tilldela ett kontrakt ska som huvudregel annonsera upphandlingen, om inte vissa undantagsfall som är angivna i

text: 15 kap. 3 § andra stycket

text: LOU föreligger.

text: Den upphandlande myndigheten ska vid beräkningen av det totala värdet av ett kontrakt ta hänsyn till inköp av samma slag gjorda av myndigheten under räkenskapsåret. En upphandling får inte delas upp i syfte att kringgå bestämmelserna i LOU. Vid beräkningen ska options- och förlängningsklausuler beaktas som om de utnyttjats. Detta framgår av 15 kap. 3a § LOU. Om det totala, uppskattade, värdet av ett kontrakt uppgår till högst 15 procent av det tröskelvärde som anges i 3 kap. 1 § första stycket 2 och andra stycket LOU, får en upphandlande myndighet använda direktupphandling för sitt köp. Det följer av

text: 15 kap. 3 §

text: LOU.

text: Av

text: 15 kap. 3 §

text: LOU framgår även att direktupphandling får användas i tillämplig omfattning i de fall förutsättningarna för förhandlat förfarande utan föregående annonsering som avses i 4 kap. 5-9 §§ är uppfyllda, exempelvis tekniska skäl eller ensamrätt, eller om det finns synnerliga skäl. Detta följer av

text: 15 kap. 3 § andra stycket

text: LOU.

text: Hur bestämmelserna om synnerliga skäl enligt

text: 15 kap. 3 § andra stycket

text: LOU ska tolkas, framgår bland annat av

text: prop. 2009/10:180

text: . Där anges exempelvis att vissa vård- och boendealternativ skulle kunna direktupphandlas med stöd av synnerliga skäl. I dessa fall krävs det att det rör sig om särskilda vårdbehov eller anhöriganknytning, och att det därför vore olämpligt att konkurrensutsätta behovet.

text: Undantagen från skyldigheten att annonsera upphandlingar ska enligt EUdomstolens och Högsta förvaltningsdomstolens praxis samt förarbetsuttalanden tolkas restriktivt. Det är den upphandlande myndigheten som har bevisbördan för att det föreligger sådana omständigheter som motiverar ett undantag.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Frågan i ärendet är om förutsättningarna för direktupphandling var uppfyllda när ramavtalet och de enskilda avtalen tecknades med Bogruppen.

text: Ni har valt att inte tillämpa lagen (

text: ) om valfrihetssystem (LOV) för boendestöd, alltså är ni skyldiga att upphandla boendestöd enligt LOU.

text: Boendestöd är en så kallad B-tjänst. Köp av B-tjänster ska annonseras enligt

text: 15 kap.

text: LOU, om inte förutsättningar för direktupphandling enligt 15 kap. 3 § andra stycket föreligger.

text: Ni har köpt boendestöd till ett värde som kraftigt överstiger gränsen för direktupphandling, varpå direktupphandling med stöd av den undantagsgrunden inte är tillämpligt i detta fall.

text: Vård- och omsorgskontoret har, genom direktupphandling, tecknat ett ramavtal avseende boendestöd för en längre tid.

text: De omständigheter som ni har åberopat som grund för direkttilldelningen kan enligt vår mening inte anses vara synnerliga skäl enligt

text: 15 kap. 3 § andra stycket

text: LOU.

text: Det finns ingenting som tyder på att Bogruppen skulle vara den enda aktören på marknaden som skulle kunna erbjuda boendestöd i enlighet med vård- och omsorgskontorets krav. Det har heller inte framkommit några omständigheter som visar på att det har funnits en sådan relation mellan vårdgivare och vårdeller omsorgstagare, att vård- och omsorgskontoret av den anledningen skulle haft möjlighet att, genom direktupphandling, teckna ramavtalet med Bogruppen.

text: Det finns vissa allmännyttiga tjänster som skulle kunna störas av att tjänsterna konkurrensutsattes. Sådana tjänster skulle kunna direktupphandlas med stöd av synnerliga skäl. Samma sak kan gälla vård- och boendealternativ som det p.g.a. vissa vårdbehov eller anhöriganknytning skulle vara olämpligt att konkurrensutsätta, och fall där patientens fria val av vårdgivare omöjliggör upphandling enligt reglerna för förenklad upphandling eller urvalsupphandling.

text: Som ett exempel på en situation då synnerliga skäl kan anses föreligga beskrivs i förarbetena det fall att relationen mellan vårdgivare och vård‐ eller omsorgstagare

text: skulle störas, och vården eller omsorgen därmed försämras och sådana situationer där det endast finns ett möjligt vård‐ eller boendealternativ.

text: Det har heller inte framkommit några omständigheter som tyder på att vård- och omsorgskontoret hamnat i sådan brådska att direktupphandling på grund av synnerlig brådska skulle kunna bli aktuellt. Av utredningen framgår att vård- och omsorgskontoret haft behov av den typ av boendestöd som Bogruppen levererar under en längre tid. Det talar för att behovet måste ha varit känt för kommunen och att de därmed borde kunnat ha planerat en regelrätt upphandling enligt LOU i tid.

text: Synnerliga skäl att direktupphandla kan finnas om det har uppkommit en synnerlig brådska för den upphandlande myndigheten att ingå avtalet. Synnerlig brådska förutsätter i sin tur att det är fråga om en tidsnöd orsakad av omständigheter som myndigheten inte kan råda över. Självförvållad brådska eller omständigheter som den upphandlande myndigheten känt till sedan tidigare kan inte ligga till grund för direktupphandling.

text: Socialkontoret har, istället för att teckna ett ramavtal, direkttilldelat ett flertal kontrakt till Bogruppen. De omständigheter som socialkontoret åberopat som grund för sina direkttilldelningar kan enligt vår mening inte anses vara synnerliga skäl enligt

text: 15 kap. 3 § andra stycket

text: LOU.

text: Av den sammanställning som socialkontoret har lämnat framgår att socialkontoret har anlitat Bogruppen avseende boendestöd för ett stort antal individer och till ett stort värde. Förutom det som nämnts ovan kan synnerliga skäl föreligga om en upphandlande myndighet i enstaka fall gör bedömningen att det vore omöjligt att konkurrensutsätta behovet, t.ex. i ett enstaka fall för vård av mycket vårdkrävande patienter. Socialkontoret har, enligt vår bedömning, använt direktupphandling på ett till synes regelmässigt sätt för dessa tjänster under minst två års tid. Den omständighet att det endast är en del av socialkontorets samtliga boendestödsplaceringar som placerats hos Bogruppen, förändrar inte vår bedömning.

text: Det har, i likhet med vård- och omsorgskontorets avtal, inte framkommit några omständigheter som visar på att det har funnits sådana relationer mellan vårdgivare och vård- eller omsorgstagare, att socialkontoret av den anledningen

text: skulle haft möjlighet att direktupphandla boendestöd av Bogruppen i den omfattning som har genomförts.

text: Eftersom behovet av denna typ av tjänst har varit känt för socialkontoret borde de också ha kunnat planera en regelrätt upphandling enligt LOU i tid.

text: Det har i utredningen inte framkommit några andra omständigheter som skulle göra att någon av de övriga undantagssituationer som anges i LOU skulle kunna bli tillämpliga.

text: Slutsats

text: Vi bedömer att det inte har förelegat några omständigheter som medför att någon undantagsgrund i LOU skulle varit tillämplig i ovan nämnda fall. Vård- och omsorgskontorets ramavtal med Bogruppen samt socialkontorets enskilda avtal med Bogruppen är därmed att anse som otillåtna direktupphandlingar.

text: Otillåtna direktupphandlingar anses både av unionslagstiftaren och den svenska lagstiftaren i sig vara en av de allvarligaste överträdelserna inom upphandlingsområdet. Genom att ni har underlåtit att annonsera ert behov av boendestöd har konkurrensen snedvridits och andra potentiella leverantörer har inte haft möjlighet att tävla om kontrakten.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Sofia Klingensjö.

text: HUR MAN ÖVERKLAGAR, bilaga 1.

type: avgorande


motpart: Göteborgs stads parkering AB

title: Göteborgs stads parkering AB

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, Missbruk av dominerande ställning, dnr 304/2018, 327/2018 – Göteborgs stads parkering AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2020-03-06 (Dnr 304/2018 och 327/2018)

text: 2019-09-26 (Dnr 304/2018 och 327/2018)

text: Konkurrensverket utredde om Göteborgs Stads och det kommunala bolaget Göteborgs Stads Parkerings AB:s val att inte teckna avtal med privata leverantörer av mobila betallösningar för parkering om inhämtande av parkeringsavgifter på kommunala parkeringsplatser i Göteborg kunde utgöra missbruk av dominerande ställning eller konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet.

text: Konkurrensverket konstaterade att kommuner och kommunala bolag i stor utsträckning har möjlighet att välja om de vill tillhandahålla tjänster i egen regi eller om de vill ingå avtal med och köpa tjänster från privata aktörer. Under de omständigheter som var aktuella i ärendena fann Konkurrensverket inte anledning att fortsätta utredningen.

text: Konkurrensverket utredde även om Göteborgs Stads Parkerings AB:s tillhandahållande av en egenutvecklad mobil betallösning inom Mölndals kommun kunde snedvrida eller hämma konkurrensen. Konkurrensverket fann inte att verksamheten inom Mölndals kommun hade sådana negativa effekter på konkurrensen att en fortsatt utredning var motiverad. Konkurrensverket fattade två separata beslut i utredningen, ett beslut om att skriva av ärendena i de delar som avsåg förutsättningarna för privata aktörer att erbjuda mobila betallösningar för parkering på kommunala parkeringsplatser inom Göteborgs kommun och ett beslut om att skriva av ärendena i de delar som avsåg verksamheten inom Mölndals kommun.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Rolling Rock AB

title: Återförsäljaravtal fotohandel

text: Ni har i en skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 26 mars 1999 framfört en förfrågan angående vad Kodak Nordic AB, härefter Kodak, kan ålägga Er som Kodak Expresshandlare ifråga om inköp av vissa Kodakprodukter.

text: Konkurrenslagen (1993:29)

text: , KL, innehåller dels ett förbud mot konkurrensbegränsande samarbete (

text: 6 §

text: ), dels ett förbud mot missbruk av dominerande marknadsställning (

text: 9 §

text: ). Från förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag kan undantag medges i enskilda fall av Konkurrensverket (

text: 8 §

text: ). Undantag från förbudet gäller också för grupper av avtal som uppfyller förutsättningarna för enskilda gruppundantag (

text: 17 §

text: ). Regeringen har som verkställighetsföreskrifter till

text: 17 §

text: i förordning beslutat om gruppundantag för vissa kategorier av avtal. Avtal som omfattas av ett gruppundantag behöver inte anmälas till Konkurrensverket för att beviljas undantag.

text: Förordningen (1996:369)

text: om gruppundantag för franchiseavtal innefattar moment av såväl exklusiv som selektiv distribution. Med franchise avses i gruppundantaget en uppsättning rättigheter som åtnjuter industriellt rättsskydd eller immateriella rättigheter avseende varumärken, firmabeteckningar, butiksskyltar, bruksmönster, mönster, upphovsrätter, know-how eller patent, som utnyttjas vid återförsäljning av varor eller tillhandahållande av tjänster till slutanvändare. Med franchiseavtal avses ett avtal enligt vilket franchisegivaren till franchisetagaren mot direkt eller indirekt ekonomiskt vederlag upplåter rätten att utnyttja en franchise för att marknadsföra de angivna varorna och/eller tjänsterna.

text: Ni undrar huruvida Kodak kan förbjuda Er att köpa in Kodak film från en återförsäljare i Danmark samt Kodak kemi & kodak papper av en återförsäljare kallad Axel color, vilken gör sina inköp direkt från tillverkaren i Frankrike. Ni bifogar också det avtal som Kodak har med sina Kodak Expresshandlare. Enligt gruppundantaget för franchiseavtal kan franchisegivaren ålägga franchisetagaren att inte tillverka, sälja eller vid tillhandahållande av tjänster använda varor som konkurrerar med franchisegivarens varor som omfattas av franchisen. Franchisegivaren kan däremot inte hindra franchisetagaren att köpa varor som omfattas av franchisen från andra franchisetagare eller annat nät av auktoriserade återförsäljare

text: I det bifogade avtalet har Ni satt ett frågetecken kring den avtalsklausul som reglerar Er skyltning av Kodakprodukter. Ett franchiseavtal innefattar per definition en skyldighet för franchisetagaren att använda ett gemensamt namn eller butiksskylt och en enhetlig utstyrsel vid försäljningen av franchiseprodukterna. I gruppundantaget för franchiseavtal tillåts att franchisetagaren åläggs att iaktta vissa normer för utrustning och utstyrsel av sin butik.

text: Notera att ovanstående tjänar som vägledning och att någon formell prövning av det bifogade avtalet ej har skett. Om något är oklart, är Ni välkommen att höra av Er till undertecknad på telefon 08/700 16 33.

text: Med vänlig hälsning

text: Elin Schedin


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Leksands kommun- Förvaltningsavtal för vägbelysning

text: Leksands kommun – förvaltningsavtal för vägbelysning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning av er frivilliga förhandsinsyn avseende förvaltningsavtal för vägbelysning. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit upphandlingsrådet Nathalie Vaardahl.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: 3.0.1 Bedriva tillsyn enligt LOH

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Tillsyn gällande otillbörliga handelsmetoder avseende kommersiella repressalier

text: Dagab Inköp & Logistik AB Solnavägen 4 113 65 Stockholm

text: Skickas endast per e-post

text: Eventuell överträdelse av lagen om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter – avlistning av kaffeprodukter

text: Saken

text: Eventuell överträdelse av

text: 5 § första stycket 8 lagen (2021:579)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter (LOH).

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare. Ärendet avslutas.

text: Bakgrund

text: 1. Våren 2024 uppmärksammade Konkurrensverket uppgifter i media om vad som benämndes som en priskonflikt mellan Dagab Inköp & Logistik AB, 556004-7903, (Dagab) och Nestlé Sverige AB (Nestlé). I rapporteringen påstods bland annat att Dagab till följd av Nestlés prisjustering plockat bort delar av Nestlés sortiment inom kategorin kaffe av varumärket Zoégas. Mot denna bakgrund inledde Konkurrensverket en utredning i april 2024. Syftet med utredningen har varit att klargöra om Dagab har använt sig av en otillbörlig handelsmetod gentemot Nestlé i strid med förbudet mot kommersiella repressalier i 5 § första stycket 8 LOH.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 2. Konkurrensverket under utredningen förelagt både Dagab och Nestlé att yttra sig och inkomma med handlingar och uppgifter avseende händelseförloppet och vilka produkter som berörts.

text: Vad som framkommit i utredningen

text: 3. Dagab har uppgett att beslutet att beslutet att inte köpa Nestlés kaffeprodukter har föregåtts av att Nestle gjort en prisrevidering och höjt priset på Zoégas-produkterna till en nivå som Dagab ansåg sig inte kunna acceptera. Då parterna inte kunnat enas om pris valde Dagab att sluta saluföra de aktuella produkterna i samband med en sortimentsrevidering.

text: 4. Konkurrensverket förelade Nestlé att inkomma med yttrande över händelseförloppet. Nestlés svar har bekräftat de sakomständigheter som Dagab uppgett och att Dagab inte vidtagit några åtgärder i fråga om övriga produkter.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Rättslig reglering

text: 5. LOH gäller vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter om köparen eller leverantören är etablerad i Sverige. För att lagen ska vara tillämplig när en köpare inte är en myndighet eller en offentlig aktör krävs att köparen har en årsomsättning som överstiger två miljoner euro.

text: 6. Med jordbruks- och livsmedelsprodukter avses de produkter som förtecknas i bilaga 1 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt produkter som inte räknas upp i bilagan men som framställs för användning som

text: livsmedel genom användning av någon av de förstnämnda produkterna. Legaldefinitionen innebär att alla livsmedel som förädlas med hjälp av eller annars innehåller spår av exempelvis animalier, spannmål, grönsaker, socker och fetter omfattas av lagstiftningen även om livsmedlet inte förtecknas i bilagan.

text: 7. Lagen syftar till att skydda leverantörer av jordbruks- och livsmedelsprodukter mot vissa otillbörliga handelsmetoder (1 och 2 §§ LOH). Av 5 § första stycket 8 följer att det utgör en otillbörlig handelsmetod att som köpare vidta eller hota med att vidta kommersiella repressalier mot en leverantör som utövar sina avtalsenliga eller juridiska rättigheter.

text: 8. Kommersiella repressalier kan vara av skiftande karaktär. Som exempel på vad som kan utgöra kommersiella repressalier i LOH:s mening anges i förarbetena till lagen och i UTP-direktivets skäl bland annat köpares avlistning av en leverantörs produkter, minskade inköp och att en köpare ställer in eller annars försämrar villkoren beträffande tidigare överenskomna arrangemang/handelsmetoder.

text: 9. Enligt förarbetena tar förbudet inte sikte på avtal som löper ut och alltså ska förhandlas om.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Har Dagab använt sig av eller hotat att använda sig av en kommersiell repressalie?

text: 10. Det är av utredningen klarlagt att Dagab beslutat att avlista vissa av Nestlés produkter inom kategorin kaffe. Agerandet har föregåtts av en prisförhandling där parterna inte lyckats enats om prissättningen för produkterna. Detta har skett genom att Nestlé har aviserat prisändringar som skulle träda ikraft ett par veckor innan kommande sortimentsrevidering för kaffe enligt ECR:s Rekommendation för sortimentsrevideringar inom den svenska dagligvaruhandeln och servicehandeln, med där tillhörande tidsfönster. Dagab har efter förhandlingar med Nestlé valt att avstå från att köpa in dessa produkter. Anledningen till detta är att parterna inte kunnat komma överens om priset. Konkurrensverket noterar att Dagab fortsatt köpa in, och saluföra, de aktuella produkterna fram till och med det så kallade sortimentsrevideringsfönstret. Det har i utredningen inte påståtts eller

text: framkommit något som pekar på att Dagab skulle ha haft en skyldighet att köpa in de aktuella produkterna för tiden därefter eller något som skulle kunna karaktäriseras som hot eller antydan om repressalier från Dagabs sida. Det efterkommande beslutet att inte köpa in produkterna har karaktären av ett kommersiellt ställningstagande i en affärsrelation.

text: 11. Konkurrensverket bedömer att omständigheterna som framkommit i utredningen inte är sådana att Dagabs val att inte köpa in de i ärendet aktuella produkterna kan anses utgöra en kommersiell repressalie. Det saknas därför anledning att gå in på frågan om Nestlé har utövat juridiska eller avtalsenliga rättigheter och om Dagabs utredda agerande är en följd av detta.

text: 12. Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket att det inte är nödvändigt att fortsätta utredningen. Ärendet ska därför avslutas.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Martin Bäckström. Föredragande har varit Victor Aronsson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Beslutet att inte utreda saken ytterligare kan inte överklagas

text: Detta beslut kan inte överklagas, se

text: och

text: 8 §§

text: förordningen (

text: ) om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter.


motpart: Hedin Data AB

title: Prissättning teletjänster

text: Henrik Thomas Hedin Data AB Box 4043 171 04 SOLNA

text: Er skrivelse om Telias tjänster "Telia Link Anatel" respektive "Telia Koppar"

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 26 mars 1999 ifrågasatt hur Telia kan tillåtas att lägga ned sin tjänst "Telia Link Anatel" och i stället introducera en tjänst benämnd "Telia Koppar" – en tjänst som i princip skulle vara samma tjänst som Telia Link Anatel men med dubbelt så högt pris. Vidare skulle ingen annan än Telia kunna utnyttja tjänsten Koppar för ADSL-kommunikation.

text: Med anledning av Er skrivelse vill Konkurrensverket framföra följande.

text: Konkurrensverket skall enligt sin instruktion (

text: ) verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Konkurrensbegränsningar föranledda av företag prövas med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Utöver de uppgifter som följer av KL skall Konkurrensverket föreslå regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet.

text: Enligt den information som Konkurrensverket erhållit från Telia så finns fortfarande möjlighet att hyra bl.a. analoga access- och transportförbindelser (Telia Anatel) från Telia enligt olika hyrestider och till olika villkor. Hyra av förbindelser kan, enligt den information som verket har tillgång till, ske på basis av tre prislistor – SP1, SP3 och SP5. Telia erbjuder härutöver numera en tjänst benämnd Koppar som ger kunden förbindelser med garanterad galvanisk framföring (kopparpar) i Telias accessnät, dvs. detta är en tjänst med ett annat tjänsteinnehåll. Tjänsten Koppar tillhandahålls inom ett stationsområde i befintligt nät enligt prislista eller i nyanlagt nät enligt offert. För att meningsfulla prisjämförelser mellan olika tjänster skall kunna göras, krävs att korrigeringar görs för skillnader i tjänsteinnehåll. Utan att göra anspråk på att sådan korrigering skett fullt ut, har Konkurrensverket svårt att finna stöd för uppfattningen att priset för tjänsten Koppar, i enlighet med vad som görs gällande i Er skrivelse, skulle vara dubbelt så högt som för tjänsten Telia Link Anatel. Vad gäller nyttjande av tjänsten Koppar för anslutning av ADSL-system krävs enligt Telia speciell nätplanering, så att störningar i gemensam kabel kan undvikas. Telia tillhandahåller i dylika fall alltid tjänsten mot offert.

text: Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket inte skäl för att med utgångspunkt från KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Härutöver vill Konkurrensverket informera om att Post- och telestyrelsen (PTS) – tillsynsmyndigheten på teleområdet och den myndighet som tillämpar

text: telelagen (1993:597)

text: – för närvarande utreder hur konkurrensen i fråga om accessnät kan förbättras. Ett alternativ som särskilt analyseras är en eventuell skyldighet för Telia att låta andra operatörer utnyttja Telias befintliga fasta accessnät under vissa förutsättningar ("local loop unbundling").

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göranson. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Lennart Göranson

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Rigo Bilservice AB

title: Påstått konkurrensbegränsande samarbete - försäkringsvillkor vid reparation av personbilar

text: Påstått konkurrensbegränsande samarbete – Original Försäkring

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har anfört att försäkringsvillkoren i Original Försäkring, ett samarbete mellan If Skadeförsäkring AB och BMW Sverige AB, utgör en otillåten konkurrensbegränsning som hindrar oberoende reparatörer att konkurrera effektivt med märkesverkstäder.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns möjlighet att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakkunniga Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Matilda Gjirja.

text: Ann-Sofie Eriksson Matilda Gjirja

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

text: Arvidsjaurs kommun – uppföljning av ogiltigförklarat avtal avseende elevdatorer

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har följt upp ett domstolsavgörande som innebär att avtal mellan Arvidsjaurs kommun och Caperio AB avseende elevdatorer har förklarats ogiltigt. Syftet med uppföljningen var att närmare granska hur den upphandlande myndigheten hanterat situationen att avtalet förklarats ogiltigt.

text: Kommunen har i utredningen yttrat att den, i samråd med leverantören, sagt upp avtalet i förtid avseende den del som ogiltigförklarats. Kommunen har även uppgett att inga prestationer utgått mellan parterna och att behovet av elevdatorer tillgodosetts genom avrop från SKL Kommentus Ramavtal 10191.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer mot bakgrund av att avtalet är uppsagt i förtid och att inga prestationer utgått att ärendet ska skrivas av.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Selma Becirbegovic.

text: Våra bedömningsgrunder

text: Vi bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i vår prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger vi in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen väger vi även in våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Töreboda kommun – avtal om ett nytt trygghetsboende

text: Töreboda kommun – ett nytt trygghetsboende

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era eventuella avtal om ett nytt trygghetsboende i kommunen. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av tf. biträdande enhetschef Anna Görgård. Föredragande har varit sakkunnig Sara Hällströmer

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.


motpart: JL Toppteknik AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - leveransvägran; snabbkopplingsrör

text: Angående ifrågasatt konkurrensbegränsande förfarande

text: JL Toppteknik AB har i skrivelse till Konkurrensverket ifrågasatt AB Alvenius Industriers beteende gentemot kunder och konkurrenter. JL Toppteknik har bifogat en kopia på ett brev i vilket Alvenius Industrier sökt påverka en kund att inte sälja vidare företagets produkter till JL Toppteknik.

text: Konkurrensverket har inhämtat yttrande från bl.a. Alvenius Industrier. I yttrandet har Alvenius Industrier beskrivit bakgrunden och avsikten med sitt handlande samt vidgått att det aktuella brevet var olyckligt formulerat.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalats i skrivelser till verket bör föranleda en granskning. Av betydelse är därvid bl.a. vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Enligt

text: 6 §

text: KL är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. Att försöka påverka en aktörs agerande gentemot en annan aktör är ett sådant förfarande som kan omfattas av förbudet i

text: 6 §

text: KL.

text: Mot bakgrund av vad som framkommit vid Konkurrensverkets kontakter med bl.a. Alvenius Industrier finner verket inte anledning att fortsatt utreda de förhållanden som påtalats i JL Topptekniks skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta ärende.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Barbro Forsberg. Föredragande har varit Lisen Trollbäck.

text: Barbro Forsberg

text: Lisen Trollbäck

text: Kopia till:

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket


motpart: T-Kartor Sweden AB

title: Försäljning av kartor och geografiska databaser

sammanfattning: T-Kartor Sweden AB (T-Kartor) uppmärksa mmade Konkurrensverket på att det kommunalt ägda bolaget Geodatacenter Skåne AB (Geodatacenter) har tecknat ett samarbetsavtal om geografisk datainformation med kommunerna i Skåne som leder till att Geodatacenter kommer att hålla priser vid försäljning av geografisk datainformation som inte ger kostnadstäckning. Detta leder enligt T-Kartors uppfattning till att privata konkurrenter kommer att slås ut och är därför på ett märkbart sätt konkurrensbegränsande i strid med konkurrenslagens bestämmelser. T-Kartor hemställde att verket interimistiskt skulle ålägga Geodatacenter och kommunerna i Skåne att upphöra att tillämpa avtalen till dess att frågan slutligt avgjorts. Konkurrensverket avslog i beslut den 14 april 1999 T-Kartors hemställan om interimistiskt åläggande. Under ärendets handläggning aktualiserades även frågan huruvida Geodatacenter prisdifferentierar sina produkter på så sätt att kunder som använder produkterna i verksamhet som konkurrerar med Geodatacenter diskrimineras i förhållande till övriga kunder . Konkurrensverkets utredning gav inte vid handen att Geodatacenters prissättning utgör underprissättning eller prisdiskriminering i strid med KL. Enbart risken för prisdiskriminering eller underprissättning utgjorde inte skäl att vidta ytterligare åtgärder i ärendet. Inte heller innehöll avtalen mellan respektive kommun och Kommunförbundet Skåne/Geodatacenter enligt sin ordalydelse några konkurrensbegränsningar. Några ytterligare åtgärder vidtogs därför inte i ärendet.

text: Konkurrensavdelning 1 Morgan Pettersson 08-700 15 37

text: T-Kartor Sweden AB

text: Advokatfirman Lindahl

text: Att: Bo Olson

text: Box 1214

text: 251 12 HELSINGBORG

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 29 mars 1999, uppmärksammat verket på att Geodatacenter Skåne AB (Geodatacenter) har tecknat ett samarbetsavtal om geografisk datainformation med kommunerna i Skåne som leder till att Geodatacenter kommer att hålla priser vid försäljning av geografisk datainformation som inte ger kostnadstäckning. Detta leder enligt Er uppfattning till att privata konkurrenter kommer att slås ut och är därför på ett märkbart sätt konkurrensbegränsande i strid med

text: konkurrenslagens

text: bestämmelser. I skrivelsen hemställdes att verket interimistiskt skulle ålägga Geodatacenter och kommunerna i Skåne att upphöra att tillämpa avtalen till dess att frågan slutligt avgjorts.

text: Konkurrensverket avslog i beslut den 14 april 1999 Er hemställan om interimistiskt åläggande.

text: Under ärendets handläggning har Ni även tagit upp frågan huruvida Geodatacenter prisdifferentierar sina produkter på så sätt att kunder som använder produkterna i verksamhet som konkurrerar med Geodatacenter diskrimineras i förhållande till övriga kunder .

text: Konkurrensverket har inhämtat yttranden från Geodatacenter och från Svenska Kommunförbundet vilka Ni fått del av.

text: Av handlingarna i ärendet framgår bl.a. att avtal träffats mellan respektive kommun och Kommunförbundet Skåne som ägare till Geodatacenter. Enligt avtalen skall intäkterna i Geodatacenter, sedan avdrag gjorts för Geodatacenters kostnader samt för utvecklingskostnader, gå tillbaka till kommunerna som ersättning för leveranserna av geografisk information. Kostnaderna för produktion av databaserna ligger på de enskilda kommunerna och ej på Geodatacenter. Avtalskonstruktionen medför att Geodatacenter inte behöver ta hänsyn till kommunernas kostnader vid prissättning av sina produkter. Prissättningen mot marknaden utgår från att intäkterna skall täcka Geodatacenters kostnader och dessutom bidra till täckandet av baskostnaderna.

text: Geodatacenter har uppgivit att prissättning av det kommunala kartmaterialet bygger på att endast licens för nyttjande upplåts. Äganderätten till materialet överlåts inte. Prissättning sker i förhållande till licensens omfång, det vill säga vad som köps av Geodatacenter, enligt olika prisvariabler som avser bl.a. geografisk yta, antal orter, folkmängd och omfattningen av nyttjandet.

text: Konkurrensverket har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpning av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Lagen innehåller två generella förbud, ett mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (

text: 6 §

text: ) och ett mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Avtal eller avtalsklausuler som omfattas av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete är ogiltiga. Konkurrensverket får, enligt

text: 23 §

text: , ålägga företag att upphöra med överträdelser av förbuden i 6 eller

text: 19 §

text: . Som företag räknas även statliga och kommunala organ som driver verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur, utom när det är fråga om myndighetsutövning.

text: Underprissättning utgör en typ av konkurrensbegränsning som kan vara förbjuden enligt

text: 19 §

text: KL . Underprissättning kan ske genom att ett företag temporärt tillämpar priser som inte ger full kostnadstäckning i syfte att få konkurrenterna att träda ut från marknaden och att motverka ett inträde av nya företag. Syftet med ett sådant förfarande är att de merinkomster som långsiktigt erhålls via höjda priser när konkurrenterna slagits ut överstiger de förluster som initialt erhålls vid den reducerade prisnivån. EG-domstolen formulerade en definition av begreppet underprissättning i målet

text: Akzo mot kommissionen. Domstolen slog i det fallet fast att priser som är lägre än den genomsnittliga rörliga kostnaden, och genom vilka ett dominerande företag försöker eliminera en konkurrent, utgör missbruk av en dominerande ställning. Domstolen uttalade vidare att priser som är lägre än den genomsnittliga totala kostnaden men högre än den genomsnittliga rörliga kostnaden också kan anses utgöra missbruk av dominerande ställning om det sker som ett led i en plan som har till syfte att eliminera en konkurrent.

text: Prisdiskriminering är en annan form av konkurrensbegränsning som kan vara förbjuden enligt 6 och 19 §§ KL. Med prisdiskriminering avses att en eller flera säljare gentemot en viss kund tillämpar villkor som är sämre än vad andra kunder i samma situation erbjuds. Principen om pris efter prestation kan sägas vara vägledande vid bedöm ningen av om en prisdifferentiering skall anses vara diskriminerande.

text: Kommunerna levererar kartmaterial till Geodatacenter och som betalning erhålls del i det överskott som Geodatacenters verksamhet ger. De kostnader som uppstår för Geodatacenter skall täckas av priset för licenserna, medan kostnaderna för upprättandet av de geografiska databaserna ligger på kommunerna och finansieras bl.a. av skatteintäkter. Utredningen i ärendet har inte givit vid handen att Geodatacenters priser skulle understiga de rörliga kostnaderna för verksamheten. Vad avser prisdiskriminering visar utredningen att prissättning av det kommunala kartmaterialet sker i förhållande till licensens omfång, det vill säga vad som köps av Geodatacenter, enligt olika prisvariabler som avser bl.a. geografisk yta, antal orter, folkmängd och omfattningen av nyttjandet. Samma produkt, det vill säga licens med viss omfattning, betingar samma pris enligt de definierade prisvariablerna oavsett vem köparen är.

text: Sammanfattningsvis har Konkurrensverkets utredning inte givit vid handen att Geodatacenters prissättning utgör underprissättning eller prisdiskriminering i strid med KL. Enbart risken för prisdiskriminering eller underprissättning utgör inte skäl att vidta ytterligare åtgärder i ärendet. Inte heller innehåller avtalen mellan respektive kommun och Kommunförbundet Skåne/Geodatacenter enligt sin ordalydelse några konkurrensbegränsningar. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtagas i ärendet.

text: Även om Konkurrensverket nu inte vidtar någon åtgärd med anledning av de uppgifter Ni lämnat kommer det som framförts att beaktas i verkets löpande uppföljning och bevakning av marknadens konkurrensförhållanden.

text: Konkurrensverket har, i rapporten Konkurrensen i Sverige under 90-talet – problem och förslag (Konkurrensverkets rapportserie 2000:1), lämnat följande förslag för att komma till rätta med problem som har att göra med o ffentliga aktörers verksamhet på konkurrensmarknader:

text: · Överväg att införa särskilda bestämmelser i lag som gör det möjligt att ingripa mot andra slag av konkurrenssnedvridande förfaranden än de som omfattas av

text: konkurrenslagen

text: · Avskilj organisatoriskt och redovisningsmässigt myndighetsuppgifter från konkurrensutsatt verksamhet.

text: · Ändra

text: kommunallagen

text: så att företag ges bättre möjligheter att få prövat i domstol om det är förenligt med lagen att kommunala aktörer börjar driva näringsverksamhet på konkurrensmarknader.

text: Vidare har regeringen i propositionen Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald angivit att Ekonomistyrningsverket skall få i uppdrag att bl.a. analysera hur krav på särredovisning av myndigheters konkurrensutsatta verksamhet kan utformas, hur man kan specificera och skilja ut konkurrensutsatta verksamheter från övriga och hur fördelningen av kostnader och intäkter kan ske på grundval av konsekventa och sakliga redovisningsprinciper (

text: prop. 1999/2000:140 s. 156

text: Konkurrensverket erinrar om föreskrifterna i

text: 23 § andra stycket

text: KL att när Konkurrensverket i ett visst fall beslutat att inte meddela ett åläggande att upphöra med överträdelser av förbuden i 6 eller

text: 19 §

text: KL får Marknadsdomstolen göra det på talan av ett företag som berörs av överträdelsen.

text: Har ni några frågor med anledning av detta beslut går det bra att kontakta Morgan Pettersson (tel. 08-700 15 37).

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit Morgan Pettersson.

text: Gunnel Schön

text: Morgan Pettersson

text: Kopia till: Geodatacenter Skåne AB, Box 13, 264 21 KLIPPAN

text: Kommunförbundet Skåne, Box 53, 221 00 LUND