arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Får inte visas i e-diariet

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

publisher: Konkurrensverket

title: Universeum AB – Avtal avseende ny lärmiljö life science

org: kkv

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling och lagen (

text: ) om upphandling av koncessioner; Stiftelsen Korsvägen och Universeum AB – bestämmelserna om offentligt styrt organ m.m.

type: rubrik

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket har granskat Stiftelsen Korsvägen och Universeum AB och funnit

type: stycke

text: - att Stiftelsen Korsvägen (Stiftelsen) och dess helägda dotterbolag Universeum AB (Universeum) är sådana offentligt styrda organ som enligt

text: 1 kap.

text: och

text: 22 §§

text: lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) och

text: 1 kap.

text: och

text: 20 §§

text: lagen (

text: ) om upphandling av koncessioner (LUK) ska jämställas med en upphandlande myndighet vid tillämpning av nämnda lagar, och

text: - att Universeum, genom att under 2020 ingå kontrakt om dels drift av restau- 2 3 rangverksamhet , dels byggentreprenad , har brutit mot upphandlingsregelverket genom att inte tillämpa reglerna om annonsering i

text: 10 kap. 1 §

text: LOU respektive

text: 8 kap. 1 §

text: LUK.

text: Konkurrensverket förutsätter att Stiftelsen och Universeum säkerställer att framtida anskaffningar sker i enlighet med upphandlingsregelverket.

text: Ärendena med dnr 758, 467, 468 och 469/2020 avslutas.

text: Bakgrund

text: Stiftelsen och Universeum

text: 1. Stiftelsen Korsvägen bildades den 18 december 1997 av Göteborgsregionens kommunalförbund (Göteborgsregionen), Stiftelsen Chalmers tekniska högskola (Chalmers) och Västsvenska Industri- och Handelskammaren (Västsvenska handelskammaren). Syftet med Stiftelsen var att lägga grunden till ett nytt vetenskapscenter. Bakom initiativet stod även Göteborgs universitet.

text: 2. Enligt stiftelseförordnandet har Stiftelsen som huvudsakligt ändamål att främja allmänhetens, framför allt barns och ungdomars, intresse för studier och yrkesval inom ett brett vetenskapsfält med tyngdpunkt inom naturvetenskap och teknik. Stiftelsen ska vidare ha rätt att i egen regi, eller via annan juridisk person, bedriva verksamhet för att främja Stiftelsens ändamål. Sådan verksamhet får även utgöra näringsverksamhet.

text: 3. Den 22 december 1997 förvärvade Stiftelsen det aktiebolag som sedermera skulle komma att namnändras till Universeum AB. Universeum är således ett till Stiftelsen helägt dotterbolag.

text: 4. Universeums verksamhet bedrivs sedan öppnandet 2001 i för ändamålet särskilt uppförda lokaler på Södra vägen 50 i Göteborg. Verksamheten, som är ett så kallat vetenskapscenter, omfattar utställningar och lärmiljöer inom främst naturvetenskapliga och tekniska områden. Anläggningen är öppen alla dagar året runt och har sedan öppnandet haft över tio miljoner besökare, varav cirka hälften barn och ungdomar. Förutom den publika verksamheten bedriver Universeum dels pedagogisk verksamhet i samarbete med grundskolor och gymnasieskolor i Göteborgsregionen, dels kompetensutveckling för lärare och andra projekt som syftar till att utveckla undervisningen i naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Universeum medverkar också i lärarutbildningen vid Göteborgs universitet och samarbetar med universitetet och Chalmers om forskning inom pedagogik.

text: 5. I april 2020 ingick Universeum avtal med Chalmers Studentkårs Restaurang AB. Enligt avtalet, som benämns hyresavtal, åtar sig bolaget att driva restaurangverksamhet i Universeums lokaler i enlighet med de villkor om bland annat öppettider, priser, utbud och koncept som anges i bilagor till avtalet. Avtalet gäller till och med den 31 december 2025. Enligt avtalet ska Chalmers Studentkårs Restaurang AB betala ett hyresbelopp motsvarande en

text: viss procent av omsättningen, dock minst kronor per år. Avtalet innehåller ingen garanterad ersättning.

text: 6. I april 2020 ingick Universeum även ett avtal med Skeppsviken Bygg i Göteborg AB om totalentreprenad avseende byggnation av Universum visualiseringsdome.

text: Tillsynsärendena

text: 7. Konkurrensverket inledde hösten 2020 en granskning av Universeum efter att ha mottagit ett tips om att ett koncessionsavtal tecknats rörande drift av restaurangverksamhet m.m. utan att föregås av ett annonserat förfarande (dnr 467/2020). Samtidigt noterades genom Konkurrensverkets omvärldsbevakning att Universeum dels tecknat ett entreprenadavtal avseende omoch tillbyggnation av anläggningen (dnr 468/2020), dels erhållit externa medel i syfte inrätta en ny lärmiljö (dnr 469/2020).

text: 8. Mot bakgrund av Universeums uppgifter under skriftväxlingen kring ägarförhållandena mellan bolaget och Stiftelsen öppnades i december 2020 ytterligare ett ärende i syfte att utreda Stiftelsens upphandlingsrättsliga status (dnr 758/2020).

text: 9. Konkurrensverket noterar inledningsvis att den interimsorganisation som ledde förberedelsearbetet inför bildandet av Stiftelsen tillämpade upphandlingsregelverket i samband med upphandlingar av bland annat projektledare och vissa konsulttjänster.

text: 10. Initiativtagarna till Stiftelsen och Universeum (Göteborgsregionen, Chalmers och Göteborgs universitet) är upphandlande myndigheter enligt LOU och LUK. Konkurrensverket har därför även granskat de omständigheter som var aktuella vid bildandet av Stiftelsen. Konkurrensverket har också utrett om, och i så fall i vilken omfattning, huvudmännen har haft fortsatt inflytande över verksamhetens inriktning.

text: Vad Stiftelsen och Universeum har anfört i ärendena

text: 11. Stiftelsen och Universeum har fått tillfälle att yttra sig över Konkurrensverkets preliminära bedömning i ett utkast till beslut och har anfört bland annat följande.

text: 12. Stiftelsen och Universeum anser sig inte vara offentligt styrda organ i den mening som avses i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK och omfattas

text: således inte av den upphandlingsplikt som följer av nämnda lagar. Skälen härför är i huvudsak att Stiftelsen och Universeum inte tillgodoser behov i det allmännas intresse, och om så sker är sådana behov i vart fall av industriell eller kommersiell karaktär. Vidare är verksamheten varken till största del finansierad av eller under kontroll av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet, och i Stiftelsens styrelse är inte mer än halva antalet ledamöter utsedda av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet.

text: 13. Till stöd för sin inställning har Stiftelsen och Universeum vidare anfört sammanfattningsvis följande.

text: 14. Stiftelsen och Universeum tillgodoser inte ett behov i det allmännas intresse. Allmänhetens intresse (medborgarnas intresse) ska inte förväxlas med det allmännas intresse (stat, kommun, region eller myndigheters intresse). Av den upphandlingsrättsliga regleringen följer att det är behov som tillgodoses i det allmännas intresse som är av relevans för bedömningen. Av Stiftelsens stadgar framgår vad som Stiftelsen avser med allmännyttig stiftelse. Detta inkluderar att främja allmänhetens, framför allt barn och ungdomars, intresse för studier och yrkesval inom ett brett vetenskapsfält med tyngdpunkt inom naturvetenskap och teknik. Av stadgarna framgår också att allmänhetens intresse ska främjas. Skrivningen är enbart avsedd att markera och tydliggöra vilken grupp av individer som Stiftelsens ändamål riktar sig mot. Att allmänhetens intresse ska främjas kan på intet sätt anses innebära att det allmännas intresse ska främjas. Stiftelsens intention har aldrig varit att drivas av det offentliga eller att vara beroende av offentliga medel och på så vis främja behov i det allmännas intresse. Det är heller inte på detta sätt som Stiftelsens verksamhet bedrivs.

text: 15. Av Stiftelsens årsredovisningar framgår att Stiftelsen genom sitt dotterbolag bedriver verksamheten Universeum. Universeum är ett museum, men också en djurpark och science center i en och samma verksamhet, ett s.k. vetenskapscenter eller upplevelsecenter. Universeum tillhandahåller tjänster i form av upplevelser, nya intryck och erfarenheter hos sina besökare. Det behov som Universeum tillgodoser är därför inget behov som tillgodoses på annat sätt än genom utbud av varor eller tjänster på marknaden. Det är inte heller fråga om något behov som staten, av skäl som har samband med allmänintresset, väljer att själv tillgodose eller som den avser att fortsätta att ha ett avgörande inflytande på. Därmed tillgodoser inte heller Universeum några behov i det allmänna intresset.

text: 16. Vad gäller särskilt kriteriet ”industriell eller kommersiell karaktär” syftar detta till att bedöma den faktiska verksamhet som bedrivs, och den konkurrenssituation verksamheten befinner sig i. Universeums verksamhet drivs

text: på marknadsmässiga villkor och befinner sig därigenom i en konkurrenssituation med ett krav på vinst. Koncernen bär sina egna förluster och Stiftelsens finansiering utgörs inte av offentlig finansiering i den nu relevanta unionsrättsliga meningen.

text: 17. Det finns vidare en tydlig och utvecklad konkurrens på marknaden som Universeum verkar. Universeums konkurrenssituation ska bedömas i förhållande till marknaden för upplevelsebaserade besöksmål. På denna marknad verkar såväl djurparker som nöjesparker, science centers och andra liknande upplevelsebaserade besöksmål. Mot bakgrund av köparnas, dvs. besökarnas, handlings- och köpmönster utgör marknaden till sin geografiska omfattning hela Sverige, eller i vart fall Götaland och Svealand.

text: 18. Även Universeums utbildningsverksamheten bedrivs på marknadsmässiga villkor som innebär att Universeums tjänster tillhandahålls mot vederlag. Universeum står därmed risken för sin prestation och avtalsuppfyllnad.

text: 19. Det ska vidare särskilt noteras att den del av Universeums finansiering som i Universeums räkenskaper nämns som ”bidrag” – exempelvis från Västra Götalandsregionen – inte är ovillkorade finansiella tillskott i verksamheten. Tvärtom innebär de bidrag som Universeum erhåller även krav på motprestation. Dessa bidrag, trots att de de facto lämnas av offentliga aktörer, utgör därför inte offentlig finansiering i den nu relevanta unionsrättsliga meningen.

text: 20. Universeums verksamhet och dess ekonomiska ställning garanteras inte på något sätt av någon stat, kommun, upphandlande myndighet eller annan utomstående. Universeum står således risken för sin egen verksamhet. Detta kan illustreras bland annat med den förlust om 12,3 miljoner kronor som Universeum gjorde med anledning av pandemin under 2020 samt även den förlust om över 31 miljoner kronor som Universeum gjorde under 2018 och som inte på något sätt balanserades eller täcktes upp av någon utomstående offentlig aktör, med undantag för generella statliga stöd som erbjudits samtliga privata aktörer. Även 2017 gjorde Universeum ett förlustår, utan att detta medförde att denna förlust täcktes upp av någon offentlig aktör. Inte heller i övrigt finns några garantier eller åtaganden för Universeums fortsatta verksamhet från offentliga aktörer. Inte minst illustreras detta av att Universeum helägs av Stiftelsen Korsvägen som ur ett ägarperspektiv är helt fristående. Det saknas därför möjlighet för något offentligt organ att tillskjuta medel i form av ägartillskott eller liknande till Universeum, för det fall Universeums verksamhet i någon del skulle vara hotad. Universeum står därför utan tvekan risken för sin egen verksamhet.

text: 21. Verksamheten bedrivs med vinstkrav och dess ekonomiska ställning garanteras inte på något sätt av offentliga aktörer. Även om verksamheten skulle

text: anses tillgodose ett behov i det allmännas intresse är detta behov således av kommersiell eller industriell karaktär.

text: 22. Verksamheten har inte heller en sådan nära anknytning till offentliga aktörer som krävs för att det ska vara fråga om ett offentligt styrt organ. Av avgörande betydelse för bedömningen ska vara hur reglerna kring styrelsens utseende i Stiftelsen i praktiken tillämpas och hur styrelsen i Stiftelsen de facto ser ut. Av Stiftelsens stadgar framgår att respektive stiftare (Stiftelsen Chalmers Tekniska högskola, Göteborgs Universitet, Föreningen Västsvenska Industri- och Handelskammaren och Göteborgsregionens kommunalförbund) har rätt att nominera upp till två ledamöter. Att respektive organ har rätt att nominera ett visst antal styrelseledamöter innebär dock inte att denna styrelseledamot också ska representera ett visst organ. Varje styrelseledamot har ett personligt ansvar och ett personligt mandat. Stiftelsens styrelse består idag av tio ledamöter, varav endast fyra ledamöter har sin dagliga anställning hos stiftare som omfattas av LOU. Eftersom styrelsen de facto inte har bestått och inte består till mer än hälften av representanter för offentliga aktörer har Stiftelsen således en styrelse som inte till mer än hälften utgörs av styrelseledamöter från organisationer som är upphandlande myndigheter.

text: 23. Sammanfattningsvis är inget av de tre alternativa krav som följer av 1 kap. 17 § 1–3 LUK respektive 1 kap. 18 § 1–3 LOU uppfyllda. Även av detta skäl kan Stiftelsen respektive Universeum inte anses utgöra offentligt styrda organ i den mening som avses i LOU och LUK.

text: Rättsliga utgångspunkter

text: Tillämpliga bestämmelser

text: Annonseringsskyldighet

text: 24. Enligt

text: 1 kap. 2 §

text: LOU gäller LOU för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet (offentlig upphandling). Med upphandling enligt denna lag avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 25. Huvudregeln enligt LOU är att kontrakt och ramavtal ska föregås av annonsering och att alla leverantörer ska få möjlighet att lämna, respektive ansöka om att få lämna, anbud. Det följer av

text: 10 kap. 1 §

text: LOU.

text: 26. För att avtal med ett värde som överstiger direktupphandlingsgränsen ska vara tillåtna utan föregående annonsering krävs att något av de särskilt

text: angivna undantagen i LOU är tillämpliga. Undantagen från skyldigheten att annonsera upphandlingar ska tolkas restriktivt.

text: 27. Enligt

text: 1 kap. 2 §

text: LUK gäller LUK för upphandling av byggkoncessioner och tjänstekoncessioner som genomförs av en upphandlande myndighet eller enhet (upphandling av koncessioner). Med upphandling enligt denna lag avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av en koncession.

text: Lagens definition av en tjänstekoncession

text: 28. Vad som utgör en tjänstekoncession regleras i 1 kap. 13, 19, 22 och 23 §§ LUK. Med en tjänstekoncession avses ett skriftligt kontrakt med ekonomiska villkor som ingås mellan en upphandlande myndighet eller enhet och en koncessionshavare, genom vilket en upphandlande myndighet eller enhet anförtror tillhandahållandet och förvaltningen av andra tjänster än byggentreprenader till koncessionshavaren. För att det ska vara fråga om en koncession krävs vidare att ersättningen för arbetet eller tjänsten utgörs antingen av enbart rätten att utnyttja föremålet för koncessionen eller av dels en sådan rätt, dels betalning. Slutligen krävs också att koncessionshavaren övertar verksamhetsrisken. Med detta avses att koncessionshavaren, vid normala verksamhetsförhållanden, inte är garanterad någon kompensation för sina investeringar eller de kostnader som uppstår vid tillhandahållandet av tjänsten samt utsätts för en verklig exponering för förändringar på marknaden på så sätt att eventuella uppskattade förluster för koncessionshavaren inte är endast nominella eller försumbara.

text: Hur värdet av en upphandling ska beräknas

text: 29. Enligt

text: 5 kap. 3 §

text: LOU ska värdet av en upphandling uppskattas till det totala belopp som ska betalas enligt de varukontrakt, tjänstekontrakt eller byggentreprenadkontrakt som ingår i upphandlingen. När värdet bestäms ska options- och förlängningsklausuler som anges i något av upphandlingsdokumenten beaktas som om de hade utnyttjats. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt.

text: 30. Värdet av en tjänstekoncession ska, enligt

text: 5 kap. 2 §

text: LUK, uppskattas till koncessionshavarens sammanlagda omsättning till följd av koncessionen under dess löptid, inklusive de varor som följer med sådana tjänster. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt.

text: Vad som avses med en upphandlande myndighet

text: 31. Med upphandlande myndighet avses, enligt

text: 1 kap. 22 §

text: LOU och

text: 1 kap. 21 §

text: LUK, en statlig eller kommunal myndighet. Vid tillämpning av lagarna ska med myndighet jämställas bland annat ett sådant offentligt styrt organ som avses i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU respektive

text: 1 kap. 17 §

text: LUK och en sammanslutning av en eller flera sådana myndigheter eller organ.

text: Vad som avses med ett offentligt styrt organ

text: 32. Med offentligt styrt organ avses enligt

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK en sådan juridisk person som tillgodoser behov i det allmännas intresse, under förutsättning att behovet inte är av industriell eller kommersiell karaktär, och 1) som till största delen är finansierad av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet, 2) vars verksamhet står under kontroll av staten, en kommun, en region, eller en upphandlande myndighet, eller 3) i vars styrelse eller motsvarande ledningsorgan mer än halva antalet ledamöter är utsedda av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet.

text: 33. Bestämmelsen motsvarar artikel 2.1 (4) i direktiv

text: (LOU-direktivet). I punkten c) i nämnda artikel definieras den offentliga kontrollen på följande sätt:

text: Rättspraxis

text: 34. Behov av allmänt intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär utgörs i allmänhet av behov som staten, av skäl som har samband med allmänintresset, väljer att själv tillgodose eller som den avser att fortsätta ha ett avgörande inflytande på. Det finns dock inget principiellt hinder mot att sådana behov även tillgodoses, eller skulle kunna tillgodoses, av privata företag. Frågan om ett behov är av industriell eller kommersiell karaktär har bland annat varit föremål för prövning i

text: HFD 2016 ref. 67

text: , där ett statligt bolag vid en sammantagen bedömning ansågs utgöra ett offentligt styrt organ.

text: 35. Begreppet behov i det allmännas intresse är ett unionsrättsligt begrepp. EUdomstolen har i ett flertal avgöranden slagit fast att nationella domstolar är skyldiga att tolka nationell rätt genom vilken ett direktiv har genomförts mot bakgrund av direktivets ordalydelse och syfte så att det resultat som avses i direktivet uppnås i den utsträckning det är möjligt (så kallad direktivkonform tolkning). Detta innebär att bestämmelsen i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK om vad som utgör ett offentligt styrt organ ska tolkas i ljuset av

text: artikel 2.1

text: (4) i LOU-direktivet respektive artikel 6.4 i LUK-direktivet.

text: 36. Syftet med EU:s direktiv på upphandlingsområdet är bland annat att undanröja risken för att ett organ som finansieras eller kontrolleras av staten, regionala, eller lokala myndigheter eller av andra organ som lyder under offentlig rätt låter sig styras av andra hänsyn än ekonomiska. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att principen om fri rörlighet ska ges full verkan, ska begreppet offentligt styrt organ tolkas funktionellt och ges stor räckvidd.

text: 37. Varken upphandlingsdirektiven eller upphandlingslagarna innehåller någon definition av begreppet behov av allmänt intresse. Av EU-domstolens praxis framgår dock att man med detta begrepp avser i princip all verksamhet som i någon utsträckning kommer allmänheten till godo. Generaladvokat Léger har i sitt förslag till avgörande i

text: mål C-44/96

text: Mannesmann anfört att begreppet allmänt intresse avser verksamheter som är till direkt nytta för allmänheten, i motsats till intressen hos olika individer och grupper.

text: 38. EU-domstolen har bedömt att förutsättningarna för att ett behov ska anses allmännyttigt, respektive tillgodose ett allmänt intresse, har varit uppfyllda i fråga om bland annat begravningsverksamhet , framställning av officiella

text: handlingar såsom pass, körkort och identitetskort , anordnande av mässor och utställningar för privata företag , förvärv, avyttring, uthyrning och förvaltning av fast egendom som kunde medföra stimulans för handeln , 26 27 drift av miljövänligt värmeverk samt drift av universitet och högskolor .

text: 39. Bedömningen av om det föreligger ett behov av allmänt intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär ska vidare göras med hänsyn till samtliga relevanta faktiska och rättsliga omständigheter. Detta innefattar de omständigheter som var aktuella vid bildandet av organet och de villkor på vilka organet utövar verksamheten, inklusive om organets verksamhet är utsatt för konkurrens, om det finns ett huvudsakligt vinstsyfte, om organet bär de förluster som uppstår i samband med utövandet av verksamheten och om verksamheten får offentlig finansiering.

text: 40. Förekomsten av en utvecklad konkurrens, och i synnerhet den omständigheten att det berörda organet handlar i en konkurrenssituation på marknaden, kan vara ett tecken på att det är fråga om ett allmännyttigt behov som är av industriell eller kommersiell karaktär. Förekomsten av en utvecklad konkurrens gör det dock inte i sig möjligt att slå fast att det allmänna intresset har industriell eller kommersiell karaktär.

text: 41. Om ett organ verkar på normala marknadsmässiga villkor, har ett vinstsyfte och bär de förluster som uppstår i samband med utövandet av sin verksamhet, är det föga sannolikt att de behov som det syftar till att tillgodose inte är av industriell eller kommersiell karaktär. Avsaknaden av ett huvudsakligt vinstsyfte kan vidare vara en faktor som talar för att det är fråga om ett offentligrättsligt organ. EU-domstolen har dock i ett avgörande funnit att ett organ som visserligen saknade vinstsyfte, men som skulle bedrivas med produktivitets-, effektivitets- och lönsamhetskriterier som grund och som bedrev verksamhet på ett konkurrensutsatt område, inte utgjorde ett organ som lyder under offentlig rätt.

text: 42. Om ett organ bedriver verksamhet som tillgodoser allmänna intressen som inte har industriell eller kommersiell karaktär spelar det ingen roll om den denna verksamhet endast utgör en relativt obetydlig del av den totala verksamheten. Så länge organet i någon omfattning bedriver sådan verksamhet omfattas samtliga kontrakt som tilldelas av ett sådant organ av upphandlingsreglerna.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Utgångspunkter för bedömningen

text: 43. Vad Stiftelsen och Universeum har anfört i sitt yttrande över utkastet till beslut har beaktats men föranleder ingen ändrad bedömning.

text: Stiftelsen och Universeum är juridiska personer

text: 44. Konkurrensverket konstaterar inledningsvis att både Stiftelsen och Universeum är juridiska personer.

text: Stiftelsen och Universeum ska likställas vid bedömningen

text: 45. Stiftelsen och Universeum har likalydande verksamhetsföremål och syfte. Stiftelsen och Universeum utgör gemensamt en koncern och Stiftelsen uppfyller sitt ändamål genom den verksamhet som bedrivs av Universeum. Vid bedömningen av om verksamheten tillgodoser ett behov i det allmännas intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär, ska därför Stiftelsen och Universeum likställas.

text: 46. Stiftelsen äger hundra procent av aktierna i Universeum. Genom bolagsstämman utser Stiftelsen Universeums styrelse och verksamhetsföremål. Mot denna bakgrund anser Konkurrensverket att kravet på både offentlig kontroll enligt

text: 1 kap. 18 § 2

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 2

text: LUK och styrelserepresentation enligt

text: 1 kap. 18 § 3

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK är uppfyllt mellan Stiftelsen och Universeum. Det som Stiftelsen och Universeum har anfört i denna del om bland annat att förslaget till styrelseledamöter bereds av en valberedning och om ledamöternas yrkesmässiga bakgrund ändrar inte denna bedömning.

text: 47. I det fall Stiftelsen utgör ett offentligt styrt organ ska därför även Universeum anses göra det.

text: 48. I det följande görs först en bedömning av om den verksamhet som bedrivs inom koncernen tillgodoser ett behov i det allmännas intresse som inte är av

text: industriell eller kommersiell karaktär. Därefter prövar Konkurrensverket om något av de alternativa kriterierna i 1 kap. 18 § 1– 3 LOU är uppfyllda.

text: Verksamheten tillgodoser ett behov i det allmännas intresse

text: 49. Universeums publika verksamhet består av museiverksamhet i form av bland annat utställningar med fokus på levande miljöer och interaktiva och upplevelsebaserade inslag. Förutom den publika verksamheten bedriver Universeum dels pedagogisk verksamhet i samarbete med grundskolor och gymnasieskolor, dels kompetensutveckling för lärare och andra projekt som syftar till att utveckla undervisningen i naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Universeum medverkar också i lärarutbildningen vid Göteborgs universitet och samarbetar med universitetet och Chalmers om forskning inom pedagogik.

text: 50. Enligt stiftelseförordnandet och Universeums ägardirektiv är verksamhetens huvudsakliga ändamål att främja allmänhetens, framförallt barns och ungdomars, intresse för studier och yrkesval inom ett brett vetenskapsfält med tyngdpunkt inom naturvetenskap och teknik. I ägardirektivet utvecklas syftet med verksamheten ytterligare. Här anges bland annat att Universeum ska verka inom ramen för en socialt ekonomisk och miljömässigt hållbar verksamhet. Samarbete ska sökas med stiftarna för att uppnå en god, effektiv och tillgänglig verksamhet. Bolaget ska i samarbete med andra intressenter i samhället bidra till arbetet med att utveckla besöksnäringen. Eventuell vinst ska återinvesteras i verksamheten.

text: 51. I Universeums bolagsordning anges vidare att bolagets verksamhet ska vara att bedriva vetenskapliga centra (science center) och även bedriva därmed förenlig verksamhet med såväl nationell som internationell verksamhet som avser att stödja utvecklingen av lärande inom naturvetenskap och teknik.

text: 52. I Stiftelsens hemställan till huvudmännen den 13 november 2017 om utvecklingsbidrag till Universeum anges att verksamheten grundas i ett samhällsbehov av att inspirera fler barn och unga att utveckla intressen och förmågor inom naturvetenskap och teknik samt att vara en turistattraktion för regionen.

text: 53. I förvaltningsberättelsen i Universeums årsredovisning för 2021 anges bland annat att Universeums uppdrag är att vara en publik arena för livslångt lärande där barn och vuxna utforskar världen genom naturvetenskap, teknik

text: och matematik. Syftet med verksamheten uppges vidare vara att bidra till höjd måluppfyllelse i skolan, stärkt kompetensförsörjning samt ökad innovationskraft och handlingskraft för Agenda 2030.

text: 54. Av underlaget till Västra Götalandsregionens beslut om utvecklingsbidrag för 2021 framgår att verksamheten bedöms främja intresset av det västsvenska näringslivets utveckling och konkurrenskraft genom att bland annat öka andelen elever som fullföljer sina studier och därigenom bidra till framtida kompetensförsörjning.

text: 55. Sammanfattningsvis kan konstateras att verksamheten tillgodoser dels behovet av ökad kunskap inom naturvetenskapliga och tekniska områden hos både barn och vuxna, dels behovet av kompetensförsörjning inom regionen till främjande av hållbar utveckling, det västsvenska näringslivet och regionens konkurrenskraft på kort och lång sikt, dels behovet av att utveckla besöksnäringen och stärka regionen som turistmål.

text: 56. Konkurrensverket bedömer att dessa behov avser sådana intressen som är till direkt nytta för allmänheten. Vad Stiftelsen och Universeum har anfört om att begreppet ”allmänhetens intresse” inte ska förväxlas med begreppet ”det allmännas intresse” föranleder ingen annan bedömning. Mot denna bakgrund, och med beaktande av EU-domstolens ovan redovisade praxis, bedömer Konkurrensverket att verksamheten tillgodoser behov i det allmännas intresse i den mening som avses i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK.

text: Behovet är inte av kommersiell eller industriell karaktär

text: Verksamheten har tagit emot offentlig finansiering under perioden 1999–2021 57. Redan innan Stiftelsen bildades gjordes bedömningen att verksamheten skulle komma att vara i behov av stöd från både offentliga och privata finansiärer. Verksamheten har också från början mottagit offentliga bidrag. Av grundfinansieringen om cirka 356 miljoner kronor bidrog staten, Göteborgsregionen, Chalmers och Göteborgs universitet med sammanlagt cirka 130 miljoner kronor.

text: 58. Under verksamhetsåren 1999–2004 redovisade Universeum ett negativt resultat. Till följd av detta beslutade huvudmännen att tillföra bolaget ett tillskott om 19 miljoner kronor för 2005, varav Chalmers, Göteborgsregionen och Göteborgs universitet stod för 13 miljoner kronor. Samma år bidrog även Västra Götalandsregionen med 5 miljoner kronor till Universeums pedagogiska verksamhet. Bidraget från regionen var villkorat av att bolaget genomförde en rekonstruktion av verksamheten i syfte att minska kostnaderna för densamma. Verksamhetsåret 2005 uppvisade Universeum för första gången ett positivt resultat.

text: 59. År 2006 var Universeum på nytt i behov av ekonomiskt stöd. Detta år bidrog Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad med 5 respektive 6 miljoner kronor. Både regionen och Göteborgs stad har därefter fortsatt att betala ut verksamhetsbidrag på 7–10 respektive 6 miljoner kronor årligen till Universeum under perioden 2007–2021. Universeum har under samma period även mottagit bidrag från Skolverket med sammanlagt 56,8 miljoner kronor.

text: 60. I april 2017 beslutade huvudmännen om ett nytt förstärkt uppdrag för Universeum. För att finansiera uppdraget bidrog huvudmännen med 50 miljoner kronor, varav 37,5 miljoner kronor utgjorde medel som kom från organisationer som är upphandlande myndigheter.

text: 61. Utöver olika typer av verksamhetsbidrag och utvecklingsbidrag har Universeum även erhållit andra typer av ekonomiska förmåner. Göteborgsregionen har sedan verksamhetens start finansierat kostnader för så kallat årsmedarbetare i form av pedagoger med placering vid Universeum. Syftet

text: med stödet uppges vara att tillföra bolaget kompetens och en flexibel arbetsorganisation. Även Göteborgs universitet och Chalmers har bidragit med arbetskraft sedan i varje fall 2007.

text: 62. Värdet av dessa arbetsinsatser har i Universeums årsredovisningar för perioden 2006–2021 uppskattats till sammanlagt 78,7 miljoner kronor, varav stödet i form av årsarbetare från Göteborgsregionen uppgick till sammanlagt 36,1 miljoner kronor och stödet i form av arbetskraft och projektfinansiering från Göteborgs universitet och Chalmers uppgick till sammanlagt 25,4 miljoner kronor respektive 17,2 miljoner kronor.

text: 63. År 2021 erhöll Universeum bidrag från Göteborgsregionen på 1,7 miljoner kronor för att i stället anställa pedagoger i egen regi. Under samma räkenskapsår uppgick stödet i form av kompetens från Chalmers respektive Göteborgs universitet till ett sammanlagt värde om till 2 miljoner kronor.

text: 64. Universeum har därutöver åtnjutit förmånliga villkor såvitt avser det tomträttsavtal som tecknats mellan Göteborgs stad och bolaget. Tomträttsavgälden är betydligt lägre än vad motsvarande kommersiell aktör har att erlägga för en fastighet av motsvarande storlek och inom samma område (det så kallat Evenemangsstråket) som Universeums anläggning är belägen.

text: 65. Sammanfattningsvis visar Konkurrensverkets utredning att verksamheten, utöver de förmånliga villkoren för tomträttsavgälden, har mottagit offentliga bidrag och förmåner till ett sammanlagt värde av cirka 475 miljoner kronor under perioden 1999–2021.

text: Den offentliga finansieringen medför att verksamheten inte bedrivs på normala

text: marknadsmässiga villkor

text: 66. Av Konkurrensverkets utredning framgår att verksamheten har mottagit omfattande offentlig finansiering under perioden 1999–2021. Enligt Stiftelsen har bidragen inte erhållits villkorslöst utan varit förenade med krav på mot-

text: prestation. Av de beslutsunderlag och årsredovisningar som Konkurrensverket har tagit del av framgår dock inte annat än att bidragen huvudsakligen utgjort ett generellt och långsiktigt verksamhetsstöd, låt vara att stödet i flera fall varit förenat med villkor och avsett för en specifik verksamhetsgren. Även om det finns ett utvecklat samarbete mellan Universeum, Göteborgsregionen, Chalmers och Göteborgs universitet om bland annat den pedagogiska verksamheten, har det inte framkommit att de ovan redovisade bidragen skulle utgöra ersättning för avtalade tjänster. Av Universeums årsredovisningar framgår vidare att bolaget inte fullt ut bär sina egna rörelsekostnader. Under den aktuella perioden har bolaget uppvisat ett negativt resultat om sammanlagt 127 miljoner kronor. Sammantaget talar dessa omständigheter med styrka för att driften av verksamheten är beroende av offentlig finansiering.

text: 67. Stiftelsen och Universeum har vidare anfört att verksamheten bedrivs med vinstkrav och att dess ekonomiska ställning inte garanteras av offentliga aktörer. Enligt Konkurrensverkets bedömning talar dock huvudmännens initiala bedömning att verksamheten skulle komma att vara beroende av kontinuerligt finansiellt stöd, liksom de årliga bidragen och förmånerna, mot att vinstintresset skulle vara styrande för verksamhetens affärsmässiga inriktning.

text: 68. Konkurrensverket bedömer redan mot bakgrund av vad som anförs ovan att det är uppenbart att verksamheten inte bedrivs på normala marknadsmässiga villkor, utan på andra och mer förmånliga villkor än vad som normalt är fallet för en privat aktör. Det behov som verksamheten tillgodoser kan därför inte anses vara av kommersiell eller industriell karaktär. Det som Stiftelsen och Universeum har anfört om att verksamheten bedrivs på en marknad med utvecklad konkurrens ändrar inte denna bedömning.

text: Det offentliga utser mer än hälften av Stiftelsens styrelseledamöter

text: 69. Utöver kraven på juridisk person och tillgodoseende av ett behov i det allmännas intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär ska ett offentligt styrt organ ha en nära anknytning till offentliga myndigheter för att jämställas med en upphandlande myndighet. En sådan anknytning anses föreligga om minst ett av de tre alternativa kriterierna offentlig finansiering, offentlig kontroll eller offentlig styrelserepresentation är uppfyllt.

text: 70. Kriteriet om offentlig styrelserepresentation är uppfyllt om mer än hälften av styrelseledamöterna utses av staten, regionala eller lokala myndigheter, eller av andra offentligrättsliga organ. Den nära anknytningen behöver inte vara knuten till endast en upphandlande myndighet utan också kan föreligga genom att flera upphandlande myndigheter gemensamt har ett inflytande över valet av ledamöter i ett styrelseorgan.

text: 71. I tredje till sjunde paragraferna i Stiftelsens stadgar finns bestämmelser om styrelsens sammansättning.

text: 72. Enligt fjärde paragrafen ska Stiftelsens styrelse bestå av lägst tre och högst tolv ledamöter och högst motsvarande antal suppleanter.

text: 73. Enligt femte paragrafen har Chalmers, Västsvenska handelskammaren, Göteborgsregionen och Göteborgs universitet (huvudmännen) rätt att vardera utse två ledamöter och en suppleant. Nämnda parter har även rätt att gemensamt utse ytterligare ledamöter och suppleanter under förutsättning att det totala antalet inte överstiger vad som stadgas i fjärde paragrafen.

text: 74. Stiftelsen och Universeum har under utredningen gjort gällande att valet av ledamöter i praktiken går till så att en valberedning föreslår en styrelse som Stiftelsen sedan beslutar om. De nuvarande ledamöterna har olika yrkesbakgrund och endast ett fåtal av dem, färre än hälften, har sin dagliga anställning hos en upphandlande myndighet. Stiftelsen och Universeum anser mot denna bakgrund att kriteriet avseende styrelserepresentation i

text: 1 kap. 18 § 3

text: LOU eller

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK i praktiken inte kan anses uppfyllt.

text: 75. Konkurrensverket konstaterar i denna del att det följer av Stiftelsens stadgar att det är de upphandlande myndigheterna Chalmers, Göteborgsregionen och Göteborgs universitet som har rätt att utse mer än hälften av ledamöterna i styrelsen. Vad Stiftelsen och Universeum har anfört om att varje styrelseledamot har ett personligt mandat och att endast fyra av nuvarande tio ledamöter har sin dagliga anställning hos stiftare som omfattas av LOU saknar enligt Konkurrensverket betydelse för bedömningen. Bestämmelsen i

text: 1 kap. 18 § 3

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK tar sikte på processen hur en styrelse sammansätts och utses. Huruvida de nominerade och sedan utsedda ledamöterna representerar ett annat offentligt organ, näringslivet eller sig själva saknar betydelse. Eftersom den formella befogenheten att utse ledamöter till övervägande del alltjämt tillkommer de upphandlande myndigheterna gör

text: Konkurrensverket bedömningen att kravet på styrelserepresentation enligt1 kap.

text: 18 § 3

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK är uppfyllt.

text: Stiftelsen och Universeum är offentligt styrda organ

text: 76. Konkurrensverket konstaterar att Stiftelsen uppfyller förutsättningarna för att vara ett offentligt styrt organ. Därmed ska även Universeum anses göra det.

text: 77. Både Stiftelsen och Universeum ska således jämställas med en upphandlande myndighet vid tillämpningen upphandlingsregelverket.

text: Universeum har brutit mot upphandlingsregelverket

text: 78. Av utredningen i ärendena framgår att Universeum under 2020 upphandlade dels en tjänstekoncession avseende drift av restaurangverksamhet, dels en byggentreprenad. Vad gäller ärendet som avser inrättandet av en ny lärmiljö har enligt uppgift från Universeum något avtal inte ingåtts.

text: 79. Värdet av byggentreprenaden uppgår enligt kontraktet till cirka 148 miljoner kronor exklusive mervärdesskatt och inklusive optioner. Eventuella ÄTAarbeten (ändringar och tillägg) ersätts enligt pris per timme.

text: 80. När det gäller koncessioner ska värdet uppskattas till koncessionshavarens omsättning till följd av koncessionen under dess löptid. De avtalshandlingar som Konkurrensverket har tagit del av innehåller ingen uppgift om koncessionens uppskattade värde. Villkoren för hur hyresbeloppet ska bestämmas utgår dock från att omsättningen kan komma att överstiga 16,3 miljoner kronor per år. Av handlingarna framgår vidare att omsättningen för den tidigare restaurangverksamheten uppgick till cirka miljoner kronor för 2017 och cirka miljoner kronor för 2018. Konkurrensverket utgår därför från att den årliga omsättningen uppgår till minst 16,3 miljoner kronor. Av avtalshandlingarna framgår vidare att avtalet gäller till och med den 31 december 2025, men något bestämt tillträdesdatum finns inte utan detta ska parterna komma överens om vid ett senare tillfälle. Däremot framgår att den aktuella upphandlingen genomförs som en del i en större satsning som bland annat innebär stärkt servicenivå fr.o.m. 2022. Konkurrensverket utgår därför från att löptiden är minst fyra år (2022–2025). Sammantaget bedömer Konkurrensverket att koncessionens uppskattade värde uppgår till minst 65,2 miljoner kronor (16 300 000 x 4).

text: 81. Båda avtalen avser därmed anskaffningar över såväl tröskelvärdet som den så kallade direktupphandlingsgränsen. Huvudregeln enligt LOU och LUK är att sådana avtal ska föregås av annonsering och att alla leverantörer ska få möjlighet att lämna, respektive ansöka om att få lämna, anbud. Det följer bland annat av

text: 10 kap. 1 §

text: LOU respektive

text: 8 kap. 1 §

text: LUK.

text: 82. Såvitt framkommit i skriftväxlingen Universeum har inget av avtalen föregåtts av ett annonserat förfarande enligt bestämmelserna i LOU respektive LUK. Det har inte heller framkommit att något undantag från annonseringsskyldigheten har varit tillämpligt.

text: 83. Konkurrensverket bedömer mot denna bakgrund att Universeum har brutit mot upphandlingsregelverket genom att inte tillämpa reglerna om annonsering i samband med upphandlingen avseende dels drift av restaurangverksamhet i Universeums lokaler, dels upphandlingen av en totalentreprenad avseende byggnation av Universum visualiserings-dome.

text: 84. Utredningen som avser Universeums upphandling av en ny lärmiljö avslutas.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: 85. Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: 86. Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade. ________________________

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Eventuellt överklagande

text: Om ni vill överklaga beslutet ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via epost till . I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.

text: Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Konkurrensverket prövar om överklagandet har kommit in i rätt tid och förvaltningsrätten tar ställning till beslutets överklagbarhet.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Aerius AB

title: Marknadsuppdelning - bredband

text: Er skrivelse om marknadsuppdelning - ADSL-bredband

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 17 januari 2002 påtalat att en ADSL-abonnent för att byta leverantör först måste avsluta sitt innevarande abonnemang innan en ansökan om nytt abonnemang tas upp till behandling. Ni ifrågasätter om ett konkurrensbegränsande samarbete mellan ADSL-operatörerna föreligger.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse KL.

text: Konkurrensverket utreder för närvarande anmälningar om påstått missbruk av dominerande ställning avseende Telia AB:s prissättning av en ADSL-produkt. Utredningen omfattar f.n. inte andra tekniska förfaranden som kan ha en konkurrensbegränsande verkan. Inom ramen för Konkurrensverkets överläggningar med Telia har verket erfarit att Telia avser att göra förändringar i Skanovas tekniska plattform för ADSL-produkter. De planerade förändringarna skulle bl.a. medföra att de nuvarande problemen kring byte av operatör undanröjs.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

type: avgorande


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Alfabet Bok och Papper HB

title: Pappershandel driven av gymnasieskola

text: Er skrivelse angående Hulebäcksgymnasiets nystartade pappershandel

text: Ni har i en skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 4 juni 1999 anfört klagomål över den nystartade pappershandeln på Hulebäcksgymnasiet. Ni anför i huvudsak att skolans pappershandel, genom att den väsentligen drivs av eleverna själva inom ramen för en ekonomisk förening, kan hålla så låga priser att den utgör ett hot mot etablerade företag på orten. Ni har också i Er skrivelse ställt en rad frågor av en mer allmän juridisk och moralisk natur, såsom huruvida det är lämpligt att inom ramen för gymnasieskolans mål agera affärsidkare samt vilka konsekvenser detta får för redan befintlig näringsverksamhet etc.

text: Konkurrensverket har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpning av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Konkurrenslagen

text: innehåller två generella förbud, ett mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (

text: 6 §

text: ) och ett mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Avtal eller avtalsklausuler som omfattas av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete är ogiltiga. Vid överträdelse av något av förbuden kan ett företag åläggas vid vite att upphöra med överträdelsen eller bli skyldigt att betala konkurrensskadeavgift. Ett företag kan också bli skyldigt att betala skadestånd till annat företag.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. En ekonomisk förening, som driver en verksamhet som i första hand syftar till att tillfredsställa de egna medlemmarnas behov och intressen, kan inte i sig antas vara konkurrensbegränsande i KL:s mening. Det har heller inte framkommit att de förhållanden som Ni uppmärksammat verket på skulle utgöra tillräckliga skäl för att utifrån KL eller i övrigt granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på.

text: Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göranson. Föredragande har varit Elin Schedin.

text: Lennart Göranson

text: Elin Schedin

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


motpart: Konkurrensverket

title: Patent- och registreringsverket,(PRV) – nyttjande av rådata avseende varumärken

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Bakgrund

text: Patent- och Registreringsverket (PRV) är en avgiftsfinansierad statlig myndighet som hör till Näringsdepartementet. PRV:s myndighetsutövning omfattar bl.a. att ansvara för ärenden om patent, varumärken och mönster. Här innefattas t.ex. att samla in information om svenska varumärken. PRV erbjuder vidare olika tjänster som inte utgör myndighetsutövning. Ett exempel är att enskilda kan ringa till PRV som inom ramen för sin serviceskyldighet enligt

text: förvaltningslagen

text: , har att lämna upplysningar om varumärken m.m. PRV erbjuder en numera avgiftsfri söktjänst online för varumärken, Svensk Varumärkesdatabas.

text: Konkurrensverket har efter ett klagomål från Bisnode AB (Bisnode) den 11 januari 2011 utrett om PRV:s avgiftsfria tillhandahållande av en söktjänst för varumärken, Svensk Varumärkesdatabas, bör förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen (2008:579)

text: (KL).

text: Konkurrensverket beslutade den 1 juli 2011 att avsluta det ärendet (dnr 43/2011) utan ytterligare utredning och i stället inom ramen för förevarande ärende utreda om PRV agerar på ett sätt som utgör missbruk av dominerande ställning och därmed överträder förbudet i

text: 2 kap 7 §

text: KL och

text: artikel 102 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: (EUF-fördraget).

text: Ärendet

text: Inledning

text: Det förfarande som Konkurrensverket har inriktat sin utredning på är PRV:s olika avgiftsuttag vid tillhandahållande av varumärkesinformation uppströms till kommersiella vidareutnyttjare genom s.k. registerlyft respektive nedströms till slutkunder genom Svensk Varumärkesdatabas.

text: Svensk Varumärkesdatabas

text: PRV:s söktjänst Svensk Varumärkesdatabas ger användare möjlighet att kostnadsfritt söka enstaka registeruppgifter avseende varumärken som är skyddade i Sverige. Tjänsten avser sökning av specifik varumärkesinformation och bygger på sökning i tre databaser; PRV:s nationella register innehållande varumärken från 1885, samtliga varumärken registrerade vid den europeiska varumärkesmyndigheten The Office of Harmonization for the Internal Market (OHIM) och registreringar inlämnade enligt Madridprotokollet vid World Intellectual Property Organization (WIPO).

text: PRV har tillhandahållit Svensk Varumärkesdatabas för abonnemangskunder med pris för varje sökning sedan 2002. Tjänsten har utvecklats stegvis av PRV:s IT-avdelning. Enligt PRV har utvecklingsarbetet sammanlagt uppgått till 2 130 timmar från 2002 till och med 2010. Från och med september 2010 erbjuds Svensk Varumärkesdatabas avgiftsfritt. PRV uppskattar sina årliga driftskostnader för söktjänsten till 204 000 kr.

text: PRV har bl.a. motiverat tillhandahållandet av en avgiftsfri söktjänst med att det är förenligt med myndighetens regeringsuppdrag, att arbeta för att förbättra förutsättningarna för företagande och entreprenörskap genom ändamålsenlig och kvalitativ information och service i immaterialrättsliga frågor. Detta har dessutom lett till kostnadsbesparingar för bl.a. hantering av telefonförfrågningar.

text: Registerlyft

text: PRV erbjuder genom så kallad registerlyft data avseende nationell varumärkesregisterinformation (varumärkesdata) till kommersiella aktörer så att dessa i sin tur kan tillhandahålla förädlad eller oförädlad varumärkesinformation till kunder. Registerlyft sker genom informationsuttag ur varumärkesregistret via filleveranser i XML-format med veckovisa uppdateringar.

text: För nuvarande är det fem privata aktörer som har avtal om registerlyft med PRV. Dessa betalar för perioden 2010-01-01 till 2012-12-31 en engångsavgift för grunduttag om 75 000 kr samt en årsavgift för veckovisa uppdateringar om 100 000 kr. Avgifterna är avsedda att under ovan nämnda treårsperiod täcka dels en investeringskostnad om ca 775 000 kr för att utveckla en XML-standard för registerlyft, dels den årliga arbetskostnaden för veckovis anpassning av rådata om ca 300 000 kr.

text: PRV har uppgett att avgiften för registerlyft motsvarar uttagskostnaden och är bestämd i enlighet med

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: och lagen (

text: ) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI-lagen). PRV tar således inte betalt för själva varumärkesdatat.

text: PRV har vid kontakter med Konkurrensverket uppgett att myndigheten avser att förändra avgiftsberäkningen för försäljning av rådata fr.o.m. 2013. Avgiftsuttaget kommer att sänkas till totalt 40 000 kr per år. Av beloppet utgör 4 000 kr Designoch varumärkesavdelningens kostnader för arbete med kundkontakter, avtalsfrågor och administration (1 000 kr per avtalskund). Resterande 36 000 kr avser ITfunktionens kostnader för selektering av varumärkesdata för filhämtning och övervakning av körningar avseende registerlyften. Orsaken till avgiftssänkningen är främst att PRV fr.o.m. 2013 har skrivit av investeringskostnaderna för att utveckla den aktuella XML-standarden samt att kostnaderna för drift och underhåll har minskat i och med att systemet har använts under några år.

text: Andra söktjänster för varumärkesinformation

text: Av de fem avtalskunder som köper varumärkesdata av PRV erbjuder samtliga egna söktjänster för varumärkesinformation. För att kunna erbjuda sådana söktjänster tillkommer, utöver avgiften för registerlyft, förädlingskostnader.

text: Tre av avtalskunderna erbjuder sina söktjänster avgiftsfritt medan två tar betalt. En av de senare, anmälaren Bisnode, tillhandahåller sin tjänst för abonnemangskunder med pris för varje sökning, på motsvarande sätt som PRV fram till september 2010 gjorde med Svensk Varumärkesdatabas. Bisnodes och PRV:s söktjänster är jämförbara.

text: Enligt PRV erbjuder flera motsvarande myndigheter inom EU avgiftsfria söktjänster för varumärken. Även The Office of Harmonization for the Internal Market (OHIM) tillhandahåller en sådan avgiftsfri söktjänst, TMview. Som ett led i EU-samarbetet levererar PRV och motsvarande myndigheter inom EU data avseende nationell varumärkesregisterinformation till OHIM. PRV:s leveranser sker genom filöverföring med daglig uppdatering och med en annan XML-standard än till PRV:s avtalskunder. Dessa leveranser omfattar dock inte lika utförlig information som PRV:s registerlyft till avtalskunder.

text: TMview innehåller sedan lanseringen av version 2 i februari 2012 information om samma varumärken som Svensk Varumärkesdatabas samt därutöver information från ytterligare 16 medlemsstaters varumärkesmyndigheter. Enligt OHIM förutsätts samtliga medlemsstaters varumärkesmyndigheter ansluta sig till söktjänsten under 2012. Även icke-medlemsstater är välkomna att ansluta sig. TMview finns tillgänglig på EU:s samtliga officiella språk utom iriska, alltså även på svenska. TMview innehåller dock inte lika utförlig information om varje nationellt varumärke som t.ex. Svensk Varumärkesdatabas eller Bisnodes söktjänst, och är således inte fullt ut ett substitut till dessa. TMview omfattar bl.a. inte vissa bilder eller uppgifter ur diariet om hur varumärket hanterats. Slutligen erbjuder även WIPO en avgiftsfri söktjänst avseende internationella varumärken, Romarin.

text: Skäl för beslutet

text: Inledning

text: 2 kap. 7 §

text: KL och

text: artikel 102 FEUF

text: förbjuder missbruk av dominerande ställning.

text: Konkurrensverket bedömer att PRV omfattas av företagsbegreppet i

text: 1 kap. 5 §

text: KL både vid tillhandahållande av Svensk Varumärkesdatabas och vid försäljning av varumärkesdata genom registerlyft. Konkurrensverket anser att den relevanta produktmarknaden uppströms är marknaden för varumärkesdata avseende svenska varumärken samt att den relevanta produktmarknaden nedströms är marknaden för söktjänster avseende varumärkesinformation. Båda dessa marknader omfattar i vart fall hela Sverige. PRV är den enda aktören på marknaden för varumärkesdata avseende svenska varumärken och har således en dominerande ställning på denna marknad även om den geografiskt skulle vara vidare än Sverige.

text: Konkurrensverket har som utgångspunkt inte några synpunkter på att en avgiftsfinansierad myndighet under en avskrivningsperiod täcker rimliga investeringskostnader genom avgiftsuttag. Det förfarande som Konkurrensverket har inriktat sin utredning på är att PRV har valt att börja erbjuda Svensk Varumärkesdatabas avgiftsfritt nedströms och samtidigt fortsätta att ta betalt för registerlyft uppströms. Detta kan få konkurrensbegränsande effekter genom att andra aktörer i princip inte har möjlighet att tillhandahålla konkurrerande söktjänster med vinst. Detta gäller särskilt eftersom PRV:s konkurrenter – för att kunna producera söktjänster för varumärkesinformation avseende svenska varumärken – måste köpa varumärkesdatat av PRV.

text: Som angetts ovan har PRV dock uppgett att fr.o.m. 2013 kommer avgiftsuttaget för registerlyft att sänkas till totalt 40 000 kr per år, att fördela på avtalskunderna. Avgiftsuttaget motsvarar PRV:s marginalkostnad för att kunna tillhandahålla registerlyft avseende varumärkesinformation.

text: Vid en samlad bedömning finner Konkurrensverket att det inte föreligger tillräckliga skäl för att utreda det aktuella ärendet vidare, varför ärendet ska skrivas av. Konkurrensverkets beslut innebär inte ett ställningstagande till om ovan angivna förfaranden strider mot konkurrensreglerna.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad. En talan rörande missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL eller

text: artikel 102 FEUF

text: väcks vid Marknadsdomstolen. _____________________________ Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Karin Roberts.

text: Kopia till: Bisnode AB


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Förfrågan Trosa kommun - Förfrågan avseende köp av tekniktjänster

text: Trosa kommun – köp av tjänster för projektuppföljning och granskning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Trosa kommun har brutit mot

text: 15 kap. 4 § lagen (2007:1091)

text: om offentlig upphandling (LOU) genom att köpa tjänster för projektuppföljning och granskning av Trosabygdens Teknik AB utan föregående annonsering.

text: Ärendet

text: I juni 2014 fick vi information om att ni ska ha köpt tjänster av Trosabygdens Teknik AB (Trotab) som inte omfattats av det avtal ni hade med företaget. Under ärendets handläggning har följande framkommit.

text: Inom ramen för ett projekt som avsåg ombyggnation av varmbadhuset Safiren köpte ni tidigare bland annat byggledartjänster av företaget Grontmij AB (Grontmij) genom ert ramavtal för konsulttjänster. Tjänsterna utfördes av Ölstugan Förvaltning AB (Ölstugan), som var underleverantör till Grontmij.

text: Under hösten 2013 avbröt ni samarbetet med Grontmij. Eftersom ni hade ett återstående behov av projektuppföljning och granskning gällande projektet Safiren övergick ni från och med oktober 2013 till att köpa tjänsterna av Trotab. Även Trotab anlitade då Ölstugan som underleverantör som därvid utförde tjänsterna. Enligt de uppgifter som ni har lämnat till oss har ni betalat totalt 1 853 101 kronor till Trotab för de tjänster som utförts av Ölstugan.

text: Ni hade olika avtal med Trotab under 2013 och 2014. År 2013 hade ni två avtal som båda upphandlats år 2006. Avtalen avsåg bland annat teknisk förvaltning, tillsyn och skötsel av mark och byggnader. Det ena avtalet gällde för en rad förvaltningsobjekt medan det andra tecknades specifikt för förvaltning av Safiren. Båda avtalen löpte ut i slutet av år 2013.

text: Under 2013 genomförde ni en ny upphandling av fastighetsdrift i vilken Trotab återigen tilldelades avtal. Avtalet gäller från och med den 1 januari 2014 och avser, liksom de föregående avtalen, bland annat teknisk förvaltning, tillsyn och skötsel av mark och byggnader.

text: Det är det avtal som upphandlats år 2006 som använts vid köp av tjänsterna från Trotab under år 2013 och det avtal som upphandlats år 2013 som använts för de köp som gjorts under 2014.

text: Ni har tagit del av vårt utkast till beslut och fått tillfälle att yttra er. Ni menar bland annat att avsikten med ert agerande i det aktuella ärendet var att följa LOU och samtidigt klara kraven på ekonomi och leverans.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedriver tillsyn över upphandlingslagstiftningen i syfte att öka regelefterlevnaden och att bidra till en effektiv offentlig upphandling. Tillsynen bedrivs bland annat genom tillsynsbeslut eller ansökan om upphandlingsskadeavgift enligt

text: 17 kap. 1 §

text: LOU.

text: I det här ärendet är en ansökan om upphandlingsskadeavgift inte ett alternativ eftersom preskriptionsfristen för en sådan ansökan har löpt ut.

text: Rättsläget

text: Syftet med upphandlingsreglerna är bland annat att upphandlande myndigheter ska använda offentliga medel för köp av varor och tjänster på bästa sätt, genom att uppsöka och dra nytta av konkurrensen på aktuell marknad. Samtidigt syftar regelverket till att ge leverantörerna möjlighet att tävla på lika villkor i varje upphandling.

text: Lagen om offentlig upphandling bygger på EU:s direktiv för offentlig upphandling (

text: ) om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster. Direktivet utgör en viktig del i arbetet med att förverkliga den inre marknaden genom att främja den fria rörligheten för varor och tjänster inom EU och att få marknaden att fungera effektivt. Varor och tjänster som lämpar sig för gränsöverskridande handel ska exempelvis kunna erbjudas av en leverantör i ett EU-land till en upphandlande myndighet i ett annat EU-land.

text: Lagen innehåller därför regler om hur en upphandlande myndighet ska agera innan den tecknar kontrakt med leverantörer. Offentliga upphandlingar ska som huvudregel annonseras och alla leverantörer ska ha rätt att lämna anbud eller att ansöka om att få lämna anbud.

text: En upphandlande myndighet måste beräkna det totala värdet av varje kontrakt för att avgöra vilka regler i LOU som gäller. Tröskelvärdena enligt

text: 3 kap. 1 §

text: LOU avgör om en upphandling ska följa de nationella reglerna i

text: 15 kap.

text: LOU eller de direktivstyrda reglerna. Vid beräkning ska värdet av kontraktet uppskattas till det totala belopp som kan komma att betalas. Options- och förlängningsklausuler ska beaktas som om de utnyttjats. Detta följer av

text: 3 kap. 3 §

text: LOU.

text: En upphandlande myndighet får inte göra väsentliga ändringar som avviker från de ursprungliga villkor och förutsättningar som angetts i en upphandling. Om en ändring är väsentlig ses den inte som en ändring utan som en tilldelning av ett nytt kontrakt. Ändringen betraktas då som en ny upphandling.

text: EU-domstolen har i

text: mål C-454/06

text: Pressetext angett ett antal situationer som medför att ändringar i ingångna kontrakt kan anses vara betydande. En sådan situation är bland annat när ändringen medför att kontraktets tillämpningsområde i väsentlig utsträckning utvidgas så att det även omfattar tjänster som inte först avsågs. EU-domstolen har därefter upprepat övervägandena i Pressetext i flera avgöranden. Frågan om vad som kan utgöra väsentliga ändringar har även prövats av svenska domstolar.

text: En upphandlande myndighet får ingå avtal utan att annonsera detta enligt LOU endast i vissa undantagsfall eller om avtalets värde understiger beloppsgränsen för direktupphandling. Det följer av

text: 15 kap. 3 § andra stycket

text: LOU.

text: Undantagen från skyldigheten att annonsera upphandlingar ska enligt EUdomstolens och Högsta förvaltningsdomstolens praxis samt svenska förarbetsuttalanden tolkas restriktivt.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Vi bedömer att ni har köpt en tjänst som inte omfattas av de avtal ni har använt. Ert köp är därför att betrakta som en ny upphandling och ett nytt kontrakt. Eftersom ni inte har konkurrensutsatt ert behov enligt upphandlingslagstiftningen utgör ert köp en otillåten direktupphandling.

text: Upphandlingen som föregick avtalet med Grontmij omfattade konsultarbeten från utrednings- och programskede till projekterings- och produktionsskede eller delarbeten inom de fackområden som var aktuella i upphandlingen. Fackområdet ”Projektledning, byggledning hus” omfattade bland annat projekt- och byggledning vid ombyggnader, tillbyggnader och nybyggnader av hus.

text: Upphandlingarna som föregick avtalen med Trotab avsåg upphandling av fastighetsdrift. I förfrågningsunderlagen kategoriseras upphandlingarna som funktionsentreprenader rörande mark och byggnader och omfattar teknisk förvaltning, tillsyn och skötsel av mark och byggnad samt del av det felavhjälpande underhållet av vissa föreskrivna förvaltningsobjekt. I entreprenörens åtagande ingår totalansvar för att upprätthålla funktion, administrativa arbetsuppgifter samt tillsyn och skötsel.

text: Ni menar att upphandlingarna av fastighetsdrift omfattar de tjänster som Trotab levererat till er med Ölstugan som underleverantör samt att detta följer av de övergripande krav på leverantören som listas i förfrågningsunderlagen.

text: Av de övergripande kraven framgår att leverantören ska utföra kontraktsarbetena bland annat så att förvaltningsobjekten ger ett välvårdat intryck, att förvaltningsobjektens avsedda funktioner ska upprätthållas, att förvaltningsobjektens livslängd ska bli optimal, att skador på förvaltningsobjekten undviks, att risk för människors hälsa inte uppkommer, att trivsel och trygghet upprätthålls och så vidare. Det åligger leverantören att säkerställa att kraven uppfylls men är inte specificerat i detalj hur detta ska ske.

text: Vi anser inte att de tjänster som ni har köpt av Trotab och som utförts av Ölstugan har omfattats av upphandlingarna av fastighetsdrift. De övergripande krav som ni hänvisar till relaterar enligt förfrågningsunderlagen till de respektive förvaltningsobjektens drift. Som vi har förstått er avsåg ert återstående behov efter uppsägningen av Grontmijs avtal projektuppföljning och granskning vad gäller ombyggnationen av Safiren. Vi kan inte se hur utförandet av dessa tjänster är nödvändiga för att Trotab ska kunna uppfylla de övergripande krav som ställs vad gäller drift av Safiren. Ert behov av projektuppföljning och granskning har

text: uppstått i samband med ombyggnationen av Safiren och skulle ursprungligen ha levererats av Grontmij, enligt det avtal som omfattat byggledartjänster.

text: Av förfrågningsunderlagen och avtalen kan vidare utläsas att Trotab får en fast ersättning per år men att det även finns specifika kontraktsarbeten som inte ingår i det fasta arvodet och som ersätts per timme. Dessa faktureras fortlöpande.

text: Ni har angett att Trotab har fakturerat enligt ett givet timpris för de tjänster som Ölstugan har utfört men har samtidigt hänvisat till de övergripande kraven när vi har ställt frågan om var i förfrågningsunderlagen detta timpris framgår. Det faktum att ersättning har utgått utöver det fasta arvodet och utöver de timpriser som listas i avtal och förfrågningsunderlag talar ytterligare för att tjänsterna inte kan anses ingå i de ursprungliga upphandlingarna av fastighetsdrift.

text: Sammanfattningsvis bedömer vi att ni väsentligen har frångått de förutsättningar som gällde i upphandlingarna av fastighetsdrift, genom vilka Trotab tilldelades avtal. Ni ska därför anses ha ingått ett nytt avtal med Trotab. Eftersom värdet av köpet överskrider beloppsgränsen för direktupphandling har förutsättningarna för att genomföra en direktupphandling enligt

text: 15 kap. 3 § andra stycket

text: LOU inte varit uppfyllda.

text: Det har i utredningen inte framkommit några andra omständigheter som medför att någon av de undantagssituationer som anges i LOU skulle kunna bli tillämpliga. Behovet av tjänsterna har varit förutsebart och hade kunnat tillgodoses genom annonsering eller avrop från någon av de övriga två leverantörerer som ni tecknat avtal med för ”Projektledning, byggledning hus”, och som rangordnats efter Grontmij i avropsordningen.

text: Vid vår bedömning har vi utgått från att ni är skyldiga att iaktta bestämmelserna i LOU och att avtalet i fråga utgör så kallade A-tjänster. Tröskelvärdet för kommunal upphandling av varor och A-tjänster som omfattas av LOU uppgick år 2013 till 1 897 540 kronor.

text: Ni har uppgett att ni har fakturerat Trotab till ett belopp om 1 853 101 kronor för de tjänster som levererats via Ölstugan. Eftersom värdet understiger tröskelvärdet borde ni ha konkurrensutsatt ert behov av de aktuella tjänsterna i enlighet med bestämmelserna i

text: 15 kap.

text: LOU.

text: Slutsats

text: Ert köp av de aktuella tjänsterna från Trotab borde ha annonserats enligt

text: 15 kap. 4 §

text: LOU. Eftersom så inte har skett utgör köpet en otillåten direktupphandling. Otillåtna direktupphandlingar anses både av unionslagstiftaren och den svenska lagstiftaren i sig vara en av de allvarligaste överträdelserna inom upphandlingsområdet. Genom att ni har underlåtit att annonsera ert behov av tjänsterna har konkurrensen snedvridits och andra potentiella leverantörer har inte haft möjlighet att tävla om kontrakten. _____________________________ Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Anna Hagersten.

text: HUR MAN ÖVERKLAGAR, bilaga 1


arendetyp: 3.2.4 Uppmärksamma och ingripa mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS)

title: Påstådd prisdiskriminering - sjökortsdata

text: Sjöfartsverkets villkor för tillhandahållande av sjökortsdata

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Klagomålet

text: Konkurrensverket mottog den 8 april 2019 ett klagomål från Seapilot AB (Seapilot) mot Sjöfartsverket. Enligt Seapilot medför Sjöfartsverkets licensavtal för tillhandahållande av sjökortsdata, vilket bl.a. används som insatsvara vid produktion av navigationsappar och kartvisarprodukter, en snedvridning av konkurrensen mellan Seapilot och dess konkurrenter.

text: Av Seapilots klagomål framgår i huvudsak följande.

text: Licensavtalet innebär att Sjöfartsverket, utifrån sin monopolställning, sär-

text: behandlar vissa aktörer. Avtalet diskriminerar avseende s.k. nedladdad data den

text: licenstagare som väljer att sälja en slutprodukt (i förekommande fall en navigationsapp) baserad på endast svensk sjökortsdata, jämfört med en licenstagare som även tillhandahåller andra länders sjökortsdata i slutprodukten. Enligt licensavtalet reduceras nämligen royaltyavgiften procentuellt i förhållande till andelen utländska sjökort som tillhandahålls i slutprodukten, vilket innebär att en aktör som saluför en produkt bestående av endast svensk sjökortsdata får betala en högre royaltyavgift – för samma mängd data - än en aktör som blandar in andra länders data.

text: Avtalet innehåller även en rabattrappa för slutprodukter som baseras på s.k.

text: strömmad data (kartvisarprodukter), som innebär att marginalkostnaden per

text: ”hit” (i princip varje ny flyttning eller zoomning på skärmen) i ett antal trappsteg blir lägre ju fler ”hits” en licenstagare har, fram till att taknivån uppnås och marginalkostnaden blir noll. Enligt den klagande gynnar denna modell större aktörer eftersom dessa enligt klaganden snabbt kan komma upp i det antal ”hits” (10 miljoner) som krävs för att avgiftstaket nås, varpå ingen extra kostnad uppstår. -18 -069 10 2, .2 v2 08-7001600 , 4 00 08-245543 KKV1

text: Konkurrensverkets utredning

text: Konkurrensverket har i sin utredning genomfört telefonintervjuer med representanter för Seapilot respektive Sjöfartsverket. Sjöfartsverket har även inkommit med licensavgiftsgrundande information för 2018 för respektive licenstagare. Seapilot, å sin sida, har inkommit med bl.a. licensavtalet samt en sammanställning av olika länders avgifter för tillhandahållande av sjökortsdata, baserat på de avtal Seapilot har med dessa länders respektive sjöfartsmyndighet.

text: Skäl för beslutet

text: Seapilot har i sitt klagomål inte närmare specificerat vilka bestämmelser i

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, Sjöfartsverkets agerande skulle strida emot. I förevarande ärende skulle emellertid endast bestämmelsen om missbruk av dominerande ställning i

text: 2 kap. 7 §

text: KL och bestämmelsen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i

text: 3 kap. 27 §

text: KL kunna vara aktuella, varför Konkurrensverket utrett klagomålet med utgångspunkt i dessa bestämmelser.

text: Enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL är missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på marknaden förbuden.

text: Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL får staten, en kommun eller ett landsting förbjudas att i en säljverksamhet som omfattas av

text: 1 kap. 5 § första stycket

text: KL tillämpa ett visst förfarande, om detta snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbudet får inte meddelas för förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt.

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket bl.a. in förfarandets förmåga att skada konkurrensen och konsumenterna och om det finns förutsättningar att med stöd av konkurrensreglerna effektivt utreda och ingripa mot problemet. Konkurrensverket bedömer i det förra nyttan av ett ingripande för en större grupp konsumenter och den samhällsekonomiska vikten av att konkurrensbegränsningen ifråga undanröjs.

text: När det gäller missbruk av dominerande ställning prioriterar Konkurrensverket dominerande företags förfaranden som har förmåga att utestänga företag som kan utöva ett effektivt konkurrenstryck i något marknadsled. När det gäller konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet prioriterar Konkurrensverket ärenden där den offentliga aktörens agerande hämmar eller snedvrider de långsiktiga förutsättningarna för effektiv konkurrens.

text: De möjliga konkurrensproblem som påtalats avser Sjöfartsverkets prismodell för tillhandahållande av sjökortsdata i nedladdad respektive strömmad form.

text: Prismodellen för nedladdad data innebär att licenstagaren betalar en fast avgift samt en royaltyavgift. Royaltyavgiften räknas bl.a. ut genom att multiplicera nettointäkten från försäljning av slutprodukten med den procent av slutprodukten som utgörs av Sjöfartsverkets sjökortsdata. Royaltyavgiften är dock minst 40 kr per såld slutprodukt multiplicerat med andelen sjökortsdata från Sjöfartsverket. Summan får dock aldrig understiga 10 kr per slutanvändare.

text: Prismodellen för strömmad data innebär också att licenskunder betalar en fast avgift och en rörlig avgift. Den rörliga avgiften innebär att licenstagaren betalar ett pris per ”hit”. Detta pris minskar, enligt en trappstegsmodell, i takt med att antal ”hits” ökar. Når licenstagaren upp till 10 miljoner ”hits” på ett år, nås avgiftstaket, varpå ingen extra kostnad påförs därefter.

text: Konkurrensverket har avseende prismodellen för nedladdad data granskat

text: royaltymodeller i andra länder, då dessa påverkar de totala kostnaderna för licenstagarnas slutprodukter i det fall att flera länders sjökortsdata tillhandahålls i slutprodukten. Även produktutbudet hos Sjöfartsverkets licenstagare har undersökts. Utredningen av prismodellen för nedladdad data har inte visat några tydliga indikationer på att konkurrensen och konsumenterna lider någon skada.

text: Avseende prismodellen för strömmad data har det av Konkurrensverkets utred-

text: ning bl.a. framkommit följande. Prismodellen för strömmad data är, till skillnad från den för nedladdad data, ny för 2019 vilket innebär att data avseende de aktörer som tillhandahåller kartvisarprodukter först blir tillgänglig i början av 2020. Inte heller utredningen av prismodellen för strömmad data visar på några tydliga indikationer på att konkurrensen och konsumenterna lider någon skada.

text: Konkurrensverket skriver därför av ärendet från vidare handläggning.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Särskild eller subsidiär talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av förfarandet eller verksamheten kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt 3 kap. 2 § eller 3 kap. 32 § KL.

text: Särskild talan om förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL eller missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL (eller enligt artikel 101 respektive 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Subsidiär talan om förbud mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av funktionsansvarige Martin Bäckström. Föredragande har varit Torbjörn Schiebe.

text: Kopia: Sjöfartsverket


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Orifarm Generic Holdings A/S, Takeda

nyckelord:
Företagsförvärv
Vård och omsorg

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 470/2020 – Orifarm Generic Holdings A/S och Takeda (vissa tillgångar)

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2020-09-28 (Dnr 470/2020)

text: Konkurrensverket lämnar Orifarm Generics Holding A/S förvärv av ensam kontroll över vissa tillgångar från Takeda Pharmaceuticals International AG utan åtgärd.

text: Ta del av Konkurrensverkets avskrivningsbeslut

text: Anmälande företag

text: Orifarm Generics Holding A/S, 27347223 (DK), Energivej 15, 5620 Odense S, Danmark Ombud: advokaterna AA och BB samt biträdande juristen CC

text: Saken

text: Anmälan enligt

text: 4 kap. 6 § konkurrenslagen (2008:579)

text: om företagskoncentration; läkemedel

text: Beslut

text: Anmälan

text: 1. Orifarm Generics Holding A/S, som är ett helägt dotterbolag till Orifarm Group A/S (Orifarm), har den 24 augusti 2020 anmält förvärv av ensam kontroll över vissa tillgångar från Takeda Pharmaceuticals International AG (Takeda). Förvärvet utgör en företagskoncentration enligt

text: 1 kap. 9 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL.

text: Företagen

text: Orifarm

text: 2. Orifarm Generics Holding A/S (Orifarm Generics Holding) är ett privatägt danskt läkemedelsbolag som ägs av Orifarm. Orifarm är verksamt inom två affärsområden: parallellimporterade läkemedel genom verksamhetsgrenen Orifarm Parallel Import (Orifarm PI) och generiska läkemedel genom verksamhetsgrenen Orifarm Generics (Orifarm Gx) . Orifarm är verksamt i bland annat Sverige, Danmark, Tjeckien, Tyskland, Norge, Finland och Nederländerna.

text: De förvärvade tillgångarna

text: 3. De förvärvade tillgångarna omfattar delar av Takedas befintliga verksamhet (Rörelsen). Rörelsen består huvudsakligen av en produktportfölj av en rad läkemedel, tillverkningsanläggningar i Polen och i Danmark, samt tre nybildade företag i Danmark, i Norge respektive i Polen. Tillverkningsanläggningarna i Polen och i Danmark tillverkar vissa av de läkemedel som omfattas av transaktionen.

text: 4. Takeda är ett helägt dotterbolag till Takeda Pharmaceutical Company Limited, ett multinationellt läkemedelsföretag och biofarmaceutiskt företag med huvudkontor i Japan. Takeda äger bland annat Takeda Pharma AB och Shire Sweden AB, vilka är och även efter koncentrationens genomförande kommer att vara verksamma på den svenska läkemedelsmarknaden. Efter transaktionen kommer Takeda fortsatt att marknadsföra cirka 40–50 produkter på den svenska marknaden.

text: 5. Orifarms förvärv av Rörelsen berör tillgångar i flera länder. Av anmälan till Konkurrensverket framgår att förvärvet även är anmält, eller kommer att anmälas, till konkurrensmyndigheterna i Danmark, i Finland, i Polen och i Österrike. Orifarm har på Konkurrensverkets begäran förtydligat att den koncentration som är anmäld till verket avser sådana rättigheter och tillgångar som krävs för att Orifarm ska kunna sälja 47 läkemedel som

text: Orifarm förvärvar av Takeda i Sverige och som ingår i Rörelsen. Dessa tillgångar utgörs bland annat av immateriella rättigheter, försäljningsgodkännanden och andra registreringar, underliggande dokumentation, rätt till utveckling, produktion, distribution och försäljning samt vissa kontrakt som avser de förvärvade läkemedlen.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 6. Orifarm och Rörelsens verksamheter överlappar avseende försäljningen av parallellimporterade läkemedel, generiska läkemedel, receptbelagda läkemedel och receptfria läkemedel vid försäljning till kundgrupperna apotek och regioner (slutenvård).

text: 7. Konkurrensverket har ålagt Orifarm att inkomma med kompletterande information, bland annat avseende koncentrationens omfattning och vissa förtydliganden kring företagets försäljningsdata. För att få en indikation på marknadsaktörers syn på den aktuella koncentrationen samt inhämta uppgifter avseende försäljning och inköp av läkemedel har Konkurrensverket ålagt ett antal aktörer som konkurrerar med parterna samt ett antal regioner som köper rekvisitionsläkemedel från båda/någon av parterna att inkomma med uppgifter. Konkurrensverket har därutöver haft möten med Tandvårdsoch läkemedelsförmånsverket (TLV) samt två branschorganisationer.

text: Marknadsförhållanden

text: 8. Läkemedel är ämnen som kan användas för att förebygga, lindra eller bota sjukdomar. För att sälja läkemedel i Sverige krävs tillstånd i form av ett försäljningsgodkännande, vilket antingen utfärdas av Läkemedelsverket eller av Europeiska läkemedelsmyndigheten. För att ett läkemedel ska bli godkänt krävs det att företaget kan visa en positiv balans mellan nytta och risk. Företaget måste vidare visa att produkten uppfyller de krav gällande tillverkning och kvalitet som följer av gällande kvalitetsbestämmelser.

text: 9. Läkemedel utgör antingen så kallade originalläkemedel eller generiska varianter av sådana läkemedel. Originalläkemedel är innovativa läkemedel, medan generiska läkemedel är kopior av originalläkemedel som har samma kvalitativa och kvantitativa sammansättning i fråga om aktiva substanser och beredningsform. Generiska varianter av ett originalläkemedel kan lanseras efter att originalläkemedlets patent har löpt ut.

text: 10. Receptbelagda läkemedel, så kallade Rx-läkemedel, förskrivs av läkare eller annan behörig vårdpersonal och säljs primärt via apotek. Vad beträffar receptfria läkemedel, så kallade OTC-läkemedel (Over the counter), är det i stället typiskt sett konsumenten som styr över valet av läkemedel. OTCläkemedel säljs både via apoteken och via dagligvaruhandeln. Läkemedel som används inom slutenvården upphandlas av regionerna och kallas för rekvisitionsläkemedel. Vissa läkemedel inom denna kategori används uteslutande inom slutenvården, medan andra läkemedel kan användas både inom slutenvården och inom öppenvården. Rekvisitionsläkemedel utgörs således i regel av exakt samma Rx- och OTC-läkemedel som säljs via apoteken.

text: 11. Läkemedelsverket beslutar vilka Rx-läkemedel som är utbytbara och publicerar en lista över grupper av utbytbara läkemedel, så kallade utbytesgrupper. Läkemedel i samma grupp kan bytas mot varandra men inte mot läkemedel som ingår i andra grupper. Att läkemedel är utbytbara innebär att de är medicinskt likvärdiga. Rx-läkemedel klassificeras i enlighet med det anatomiska terapeutiska klassificeringssystemet (ATC). Klassificeringen består av fem nivåer, vilka anger de huvudgrupper som framgår av diagrammet nedan. För att läkemedel ska anses vara utbytbara måste de (1) innehålla samma verksamma substans i samma styrka; (2) ha samma beredningsform och (3) vara terapeutiskt ekvivalenta. Med beredningsform avses utformningen av ett bruksfärdigt läkemedel, det vill säga om det rör sig om tabletter, kapslar, krämer, salvor etc.

text: Det råder även fri prissättning på OTC-läkemedel, eftersom sådana läkemedel inte omfattas av högkostnadsskyddet.

text: 13. Prissättningen på läkemedel som ingår i högkostnadsskyddet regleras av TLV.

text: 14. För det första fastställer TLV för varje utbytesgrupp ett så kallat takpris, vilket är det högsta tillåtna priset för produkter i utbytesgruppen. Det förekommer även så kallade flytande takpriser; efter att ett patent har löpt ut för ett originalläkemedel och läkemedlet börjat utsättas för generikakonkurrens, införs ett flytande takpris för utbytesgruppen som motsvarar marknadspriset på det nya generiska läkemedlet. När priset för någon förpackning i utbytesgruppen sjunkit till 30 procent av priset på originalläkemedlet ersätter TLV det flytande takpriset med ett fast takpris, vilket fastställs till 35 procent av det initiala takpriset (det vill säga det högsta priset i förpackningsstorleksgruppen när generisk konkurrens uppstod).

text: 15. För det andra fastställer TLV apotekens inköpspris (AIP) och apotekens utförsäljningspris (AUP) för varje Rx-läkemedel som omfattas av högkostnadsskyddet. Inom utbytesgrupper där det förekommer generiska läkemedel konkurrerar läkemedlen dessutom inom ramen för systemet med periodens vara. Systemet innebär att TLV för varje månad utser det läkemedel i varje förpackningsstorleksgrupp som har lägst försäljningspris per enhet till periodens vara. Förutom att läkemedlet ska ha lägst pris måste läkemedelsföretaget bekräfta till TLV att det kan tillhandahålla läkemedlet till hela marknaden, med en tillräcklig hållbarhet och under hela prisperioden. Avsikten är att en konsument som har fått ett läkemedel förskrivet i den aktuella förpackningsstorleksgruppen ska få periodens vara såvida det inte finns något hinder, till exempel av medicinska skäl.

text: Bedömning

text: Ingripande mot företagskoncentrationer

text: 16. En företagskoncentration som prövas enligt

text: 4 kap. 1 §

text: KL ska förbjudas om den är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Vid prövningen av om en företagskoncentration ska förbjudas ska särskilt beaktas om den medför att en dominerande ställning skapas eller förstärks.

text: Relevant marknad

text: Inledning 17. Avgränsning av relevant marknad är ett verktyg som används för att finna och fastställa gränserna för konkurrensen mellan företag. Det huvudsakliga syftet med att avgränsa den relevanta marknaden är att på ett systematiskt sätt fastställa vilka konkurrensbegränsningar de berörda företagen utsätts för.

text: 18. Den relevanta produktmarknaden omfattar i första hand de produkter eller tjänster som köparna anser vara utbytbara, det vill säga sådana produkter eller tjänster som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: Produktmarknad 19. Parternas bedömning av relevanta produktmarknader utgår från ATC3klassificeringen av läkemedel. Parterna menar att ATC3-nivån brukar användas som marknadsdefinition eftersom läkemedel som tillhör samma ATC3-klass ofta är utbytbara och i allmänhet inte kan ersättas av läkemedel som tillhör andra ATC3-klasser. Parterna menar även att originalläkemedel, generikaläkemedel och parallellimporterade läkemedel konkurrerar på samma produktmarknad.

text: 20. Kommissionen har i tidigare beslut funnit att läkemedel som utgångspunkt kan avgränsas utifrån ATC3-nivå, eftersom det möjliggör en gruppering av läkemedel utifrån läkemedlens avsedda användning. I andra fall har kommissionen däremot funnit skäl för att avgränsa en smalare produktmarknad utifrån andra nivåer av ATC-klassificeringen, exempelvis med hänsyn till den aktiva substansen (ATC5-nivån).

text: 21. Kommissionen har tidigare också ansett att det kan vara nödvändigt att avgränsa separata produktmarknader för receptfria respektive receptbelagda läkemedel (OTC respektive Rx). Detta eftersom de två typerna av läkemedel

text: ofta skiljer sig åt beträffande medicinska indikationer (inklusive biverkningar), rättsligt ramverk och distribution, även om de aktiva substanserna är identiska.

text: 22. I förevarande fall är parterna verksamma inom försäljning av generikaläkemedel. I tidigare beslut har kommissionen funnit att originalläkemedel och dess generiska kopior tillhör samma produktmarknad, eftersom de generiska kopiorna effektivt kan substituera ett originalläkemedel efter patentets utgång.

text: 23. Kommissionen har emellertid även betonat att avgränsningen av produktmarknaden kan skilja sig åt från land till land, med beaktande av att det i vissa fall föreligger betydande skillnader på nationell nivå avseende marknadsstrukturen för enskilda läkemedel.

text: 24. Konkurrensverket anser att en avgränsning av produktmarknader utifrån ATC3-klassificering av läkemedel kan vara en för bred avgränsning. Inom samma ATC3-klass finns läkemedel med olika aktiva substanser, olika styrkor och olika beredningsform, och dessa behöver således inte vara utbytbara utifrån ett användarperspektiv. Ett exempel på detta är läkemedlen Ibuprofen Orifarm 400 mg tabletter och Diklofenak Orifarm 50 mg enterotabletter. Båda tillhör samma ATC3-klass (M01A), men Ibuprofen Orifarm används vid tillfälliga lätta till måttliga smärttillstånd, till exempel huvudvärk, inklusive migränhuvudvärk, tandvärk, ryggbesvär, muskel- och ledvärk, feber vid förkylningssjukdomar och menstruationssmärtor, medan Diklofenak Orifarm används för att behandla reumatiska sjukdomar som artros, ledgångsreumatism och Bechterews sjukdom och för att reducera smärta i samband med menstruation. Det är därför lämpligt att överväga en snävare avgränsning av produktmarknader. En mer riktig utgångspunkt bör vara Läkemedelsverkets indelning av läkemedel i utbytesgrupper utifrån medicinsk likvärdighet.

text: 25. Utöver Läkemedelsverkets utbytesgrupper kan vid avgränsningen av produktmarknaden parternas försäljningskanaler beaktas. Till följd av särdragen i de olika kundgruppernas efterfrågan sker försäljningen i respektive försäljningskanal sannolikt på separata produktmarknader. Apotekens inköp av Rx-läkemedel regleras genom TLV:s system för periodens vara. Konkurrensverket anser därför att det bör beaktas om ett

text: läkemedel ingår i TLV:s system, då det är genom detta system som läkemedelsföretagen konkurrerar om de stora försäljningsvolymerna.

text: 26. Mot bakgrund av ovanstående skäl anser Konkurrensverket att avgränsningen av de relevanta produktmarknaderna preliminärt bör utgå från Läkemedelverkets lista på utbytbara läkemedel som säljs på apotek genom TLV:s system för periodens vara. De exakta avgränsningarna av de relevanta produktmarknaderna kan dock i förevarande ärende lämnas öppna.

text: Geografisk marknad 27. Kommissionen har konsekvent bedömt att marknader för läkemedelsprodukter bör avgränsas till nationella marknader. Även om vissa grossister kan köpa in sina produkter internationellt, varierar såväl efterfrågan som priserna på läkemedel avsevärt mellan olika länder. Med beaktande av att det i vissa fall föreligger betydande skillnader på nationell nivå avseende marknadsstrukturen för enskilda läkemedel, anser kommissionen att det är viktigt att som utgångspunkt betona att avgränsningen av produktmarknaden kan skilja sig från land till land.

text: 28. Den svenska läkemedelsförmånen, utbytessystemet, systemet med periodens vara och tillhandahållandeskyldigheten gäller nationellt i hela Sverige och skiljer konkurrensvillkoren i Sverige från konkurrensvillkoren i andra länder. Det finns däremot inget regionalt inslag i de regulatoriska systemen som skulle leda till att konkurrensvillkoren i en del av Sverige väsentligt skiljer sig från konkurrensvillkoren i andra delar av landet. Eftersom distribution av de flesta läkemedelsprodukterna, inklusive vad parterna tillhandahåller, sköts centralt har faktorer såsom aktörens geografiska belägenhet inom landet mindre betydelse för bedömningen av geografisk marknad.

text: 29. Konkurrensverket bedömer preliminärt att de relevanta marknaderna i ärendet är nationella i sina omfattningar. Frågan huruvida det kan finnas mindre, regionala produktmarknader kan i förevarande ärende lämnas öppen.

text: Koncentrationens effekter

text: 30. Med utgångspunkt i en avgränsning av de relevanta marknaderna utifrån Läkemedelsverkets lista över utbytbara läkemedel överlappar parternas produkter inom följande läkemedelsgrupper:

text: 1. Kalciumkarbonat + kolekalciferol tuggtablett 500 mg/400 IE (Calcichew-D3)

text: 2. Furosemid tablett 40 mg

text: 3. Hydrokortison tablett 20 mg

text: 4. Ibuprofen tablett 400 mg

text: 5. Ibuprofen tablett 600 mg

text: 31. På samtliga ovanstående potentiella marknader får Orifarm till följd av koncentrationen en sammanlagd marknadsandel på över 20 procent. Dessa marknader utgör därför i konkurrensrättslig mening berörda marknader.

text: 32. För utbytesgrupperna 2 och 4, Ibuprofen tablett 400 mg och Furosemid tablett 40 mg är förändringarna av de så kallade HHI-värdena till följd av förvärvet låga, då Orifarms marknadsandelar är låga. Det har inte heller av utredningen i övrigt framkommit skäl för att närmare undersöka koncentrationens inverkan på konkurrensen inom dessa utbytesgrupper.

text: 33. Vad däremot gäller utbytesgrupperna 1, 3 och 5 kan det konstateras att koncentrationen skulle ge Orifarm höga marknadsandelar inom dessa grupper. För läkemedlen Kalciumkarbonat + kolekalciferol tuggtablett 500mg/400IE och Ibuprofen tablett 600 mg överstiger de sammanlagda marknadsandelarna 60 procent, och för Hydrokortison tablett 20 mg överstiger de sammanlagda marknadsandelarna 85 procent. Förändringarna av HHIvärdena till följd av koncentrationen är samtidigt stora. Det kan mot bakgrund av en analys av marknadsandelar och förändringar i koncentrationsgrad därför inte uteslutas att koncentrationen kan ha konkurrenshämmande effekter på konkurrensen inom dessa tre utbytesgrupper.

text: 34. Vad först gäller produkter inom utbytesgruppen Kalciumkarbonat + kolekalciferol 500 mg/400 IE kan det noteras att dessa inte ingår i TLV:s system för periodens vara, vilket innebär att produkterna inte omfattas av högkostnadsskyddet trots att de är receptbelagda. Det råder således fri prissättning på produkter inom denna utbytesgrupp. Flera läkemedelsföretag

text: parallellimporterar produkter inom utbytesgruppen till Sverige. Parallellimport påverkas av bland annat växelkursen och tillgängligheten på produkter i andra länder inom EU. Fördelningen av marknadsandelar inom gruppen har varierat kraftigt under de senaste åren. Takeda, med egna produkter, har ökat sina marknadsandelar medan parallellimportörernas andelar, däribland Orifarms, sjunkit. Denna dynamik på marknaden gör det osannolikt att den aktuella koncentrationen skulle leda till ett påtagligt hämmande av effektiv konkurrens inom denna utbytesgrupp.

text: 35. Produkter inom utbytesgrupperna Hydrokortison tablett 20 mg respektive Ibuprofen tablett 600 mg konkurrerar i systemet för periodens vara, omfattas av högkostnadsskyddet och prisregleras av TLV. För att koncentrationen ska kunna minska konkurrenstrycket i systemet för periodens vara och leda till högre priser för produkter i dessa två utbytesgrupper krävs ett visst utrymme mellan rådande priser och av TLV fastställda takpriser. Om ett sådant utrymme saknas före koncentrationen minskar detta utrymmet för eventuella prishöjande effekter. Enligt TLV krävs det särskilda skäl för att höja takpriser. Sådana skäl kan exempelvis vara förhöjda kostnader för råvaror.

text: 36. Vad gäller Hydrokortison tablett 20 mg kan det konstateras att utrymmet att höja priserna för produkter inom denna utbytesgrupp är mycket begränsat då priset på periodens vara redan ligger vid takpriset. Vad gäller utbytesgruppen Ibuprofen tablett 600 mg finns det ett visst utrymme mellan rådande priser och takpriset. Detta utrymme skiljer sig dock åt månad till månad till följd av konkurrensen. Det finns även flera aktörer inom denna utbytesgrupp och de aktuella marknaderna präglas inte av stora inträdeshinder.

text: 37. En majoritet av parternas tillfrågade konkurrenter ser inte några större negativa konsekvenser av förvärvet. En konkurrent uttrycker att dess verksamhet kommer att påverkas negativt då Orifarm potentiellt skulle kunna stärka sin position inom generika och parallellimport. En annan konkurrent menar att detta faktum i stället är positivt och kommer att stärka konkurrensen. En konkurrent ställer sig generellt neutral till förvärvet med anledning av att det redan i dagsläget finns många konkurrenter på marknaden och menar samtidigt att förvärvet kommer att ge konkurrenten möjlighet att ta marknadsandelar från Orifarm. Två andra konkurrenter uttrycker att förvärvet kan ha en positiv effekt på konkurrensen genom att bidra till ytterligare prispress.

text: 38. Hälften av de tillfrågade regionerna uppger att förvärvet inte kommer att påverka deras verksamhet. En region uttrycker generellt att det för upphandlade myndigheter är viktigt att det finns konkurrens på marknaden. En annan region uttrycker att förvärvet potentiellt skulle kunna leda till ett

text: högre listpris (AIP/AUP) för läkemedel i de aktuella utbytesgrupperna. Ingen av de tillfrågade regionerna upphandlar emellertid läkemedel från någon av de fem aktuella utbytesgrupperna i någon större utsträckning.

text: 39. En branschorganisation anser att förvärvet är oproblematiskt. En annan branschorganisation uttrycker sig neutralt om förvärvet.

text: 40. Vid en samlad bedömning av vad som framkommit i ärendet, bland annat om konkurrensförutsättningarna och de aktuella marknadernas funktionssätt, såsom förekomsten av prisregleringar, parallellimport och olika handelspåverkande system, ger utredningen inte skäl att anta att den aktuella koncentrationen kommer att leda till ett påtagligt hämmande av en effektiv konkurrens på någon av de potentiella relevanta marknaderna.

text: Slutsats

text: 41. Den anmälda koncentrationen är inte ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Koncentrationen ska därför lämnas utan åtgärd.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Dorothea Klawitter.

text: Kopia till:

text: Tandvårds- och läkemedelsförmånsverket

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Region Stockholm

title: Tillsyn gällande Region Stockholm avseende upphandling av färdtjänst

text: Region Stockholms upphandling av färdtjänst, dnr 470/2023

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet från fortsatt utredning.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket uppmärksammade genom sin omvärldsbevakning uppgifter om att Region Stockholm, genom Trafiknämnden, genomfört en direktupphandling avseende färdtjänstresor.

text: Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Region Stockholm i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med tillämplig lag.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket utreder ett urval av de indikationer på överträdelser som anmäls till respektive uppmärksammas av Konkurrensverket. Beslut om vilka indikationer som ska prioriteras för fördjupad utredning fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Det finns inte längre någon grund i Konkurrensverkets prioriteringspolicy att fortsätta utredningen om Region Stockholms upphandling av färdtjänstresor.

text: Med anledning av det skriver Konkurrensverket av ärendet.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunnig jurist Hanna Silwer.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.