arendetyp: Missbruk av dominerande ställning

motpart: Green Cargo AB

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Distribution, logistik och transport

title: Green Cargo AB

sammanfattning: Här kan du ta del av ärende dnr 363/2021, Green Cargo AB – växlingstjänster för godstrafik på järnväg.

text: Varför ärendet har prioriterats

text: Det misstänkta förfarandet rör en eventuell avskärmning av en insatsprodukt som är viktig för att möjliggöra en effektiv konkurrens i efterföljande marknadsled. Det misstänkta förfarandet, av en offentligägd aktör, riskerar också att minska möjligheterna för privata företag att verka i det efterföljande marknadsledet.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2023-03-27 (Dnr 363/2021)

text: Ett järnvägsföretag gjorde gällande att Green Cargo AB (Green Cargo) missbrukade sin dominerande ställning genom att vägra leverera rangeringstjänster. Green Cargo är i dag det enda järnvägsföretaget som har möjlighet att utföra rangeringstjänster i Sverige. Utöver att utreda klagomålets påstående om missbruk av dominerande ställning har Konkurrensverket även bedömt om omständigheterna kan föranleda ett ingripande enligt

text: konkurrenslagens

text: regler om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet.

text: Konkurrensverket bedömer att ett nytt initiativ från Trafikverket har goda förutsättningar att lösa det konkurrensproblem som föranlett klagomålet. Mot den bakgrunden ser Konkurrensverket inte att det för närvarande finns skäl att fortsätta utreda om det ifrågasatta förfarandet strider mot

text: konkurrenslagen

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Misstänkt missbruk av dominerande ställning eller konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet – Växlingstjänster för godstrafik på järnväg; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utredningen avseende Green Cargo AB, 556119-6436, i ärende med dnr 363/2021 rörande en misstänkt överträdelse av förbudet i

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF-fördraget, eller en eventuell talan om förbud enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Ärendet avslutas.

text: Sammanfattning

text: 1. Konkurrensverket har till följd av ett klagomål utrett om Green Cargo AB (Green Cargo) har överträtt förbudet mot missbruk av dominerande ställning, alternativt reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, genom att inte leverera s.k. rangeringstjänster. Konkurrensverket har i ärendet bland annat utrett marknadsförhållandena för godstransport på järnväg och vilka alternativ till rangeringstjänster som finns tillgängliga.

text: 2. Genom utredningen har det framkommit att det föreligger konkurrensproblem på marknaden som berörs av det förfarande som klagomålet avser. Ett av Trafikverket nyligen lanserat initiativ är avsett att avhjälpa de av Konkurrensverket identifierade konkurrensproblemen på marknaden i sin helhet. Konkurrensverket bedömer att det är lämpligt att låta Trafikverket implementera sitt initiativ. Mot den bakgrunden ser

text: Konkurrensverket inte att det för närvarande finns tillräckliga skäl att fortsätta utreda om det ifrågasatta förfarandet strider mot

text: konkurrenslagen

text: Bakgrund till ärendet

text: Klagomålet

text: 3. Konkurrensverket mottog den 4 juni 2021 ett klagomål från Hector Rail AB (Hector Rail) avseende Green Cargo. Green Cargo är ett statligt helägt aktiebolag som tillhandahåller logistik- och godstransporttjänster på järnväg. Bolaget är i dagsläget den enda aktören i Sverige som utför rangeringstjänster. Rangering innebär i korthet att vagnar från olika tåg kopplas ihop och isär på en flerspårig s.k. rangerbangård.

text: 4. I klagomålet anger Hector Rail att Green Cargo har avslagit dess förfrågan om tillgång till rangeringstjänster på rangerbangården i Hallsberg. Enligt Hector Rail är det endast Green Cargo som har möjlighet att utföra dessa rangeringstjänster. Vidare gör Hector Rail gällande att rangeringstjänsterna krävs för att genomföra vissa logistikupplägg på järnväg. Rangering är enligt Hector Rail inte sällan en nödvändig förutsättning för att skapa ett kostnadseffektivt transportupplägg och ett attraktivt kunderbjudande.

text: 5. Hector Rails förfrågan ställdes till Green Cargo i samband med en kunds upphandling som påbörjades i mars 2020. Hector Rails syfte var att köpa rangeringstjänster av Green Cargo för kundens räkning. Kunden avsåg att använda sig av olika järnvägsoperatörer och skapa ett logistiksystem. Den 20 september 2020 avslog Green Cargo Hector Rails förfrågan. Som skäl för avslaget anförde Green Cargo att bolaget inte har en skyldighet att tillhandahålla rangeringstjänster och att tjänsterna inte utgör en nödvändig nyttighet. Green Cargo hänvisade Hector Rail till att ansöka hos Trafikverket om att själv kunna rangera.

text: 6. Det ifrågasatta förfarandet har enligt Hector Rail inneburit en överträdelse av förbudet mot missbruk av dominerande ställning i

text: 2 kap. 7 §

text: KL och

text: artikel 102 i EUF-fördraget

text: 7. Missbruket består enligt Hector Rail i en leveransvägran av rangeringstjänster från Green Cargo genom att avslå Hector Rails ovan nämnda förfrågan om tillgång till rangeringstjänster i samband med en kunds upphandling. Kunden tog in offerter från flera leverantörer, däribland Hector Rail och Green Cargo. I kundens tilltänkta logistiksystem var möjligheten att rangera järnvägsvagnar på bangården i Hallsberg viktig. Eftersom Green Cargo är den enda aktören som i dagsläget kan utföra rangering i Hallsberg har Hector Rail förstått det som att Green Cargos agerande gjorde att kunden fann sig tvingad att under hösten 2020 avvisa offerterna från alla tågoperatörer förutom Green Cargo.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 8. Konkurrensverket har sin utredning riktat in sig på frågan i vilken utsträckning Green Cargos påstådda leveransvägran har påverkat möjligheten att erbjuda logistikupplägg på järnväg i konkurrens med Green Cargo. Konkurrensverket har i ärendet bland annat utrett marknadsförhållandena för godstransporter på järnväg, vilka alternativ till rangeringstjänster som finns tillgängliga och möjligheterna för konkurrerande företag att träda in och erbjuda rangeringstjänster. Utöver att utreda klagomålets påstående om missbruk av dominerande ställning har Konkurrensverket även bedömt om omständigheterna kan föranleda ett ingripande enligt

text: konkurrenslagens

text: 9. Konkurrensverket har under utredningen inhämtat uppgifter genom informationsålägganden till flertalet aktörer. Green Cargo har vidare ålagts att redogöra för hur man utför de efterfrågade rangeringstjänsterna och på vilka grunder Green Cargo beslutade att inte erbjuda de efterfrågade tjänsterna. Utöver detta har Konkurrensverket haft marknadskontakter med företrädare för flertalet företag i branschen för att inhämta information om marknadsförhållanden. Konkurrensverket har även haft kontakter med Trafikverket och Transportstyrelsen.

text: 10. I utredningen har bl.a. följande framkommit.

text: Företagen

text: Green Cargo

text: 11. Green Cargo bildades 2001 när det statligt ägda Statens Järnvägar (SJ) genomgick en uppdelning i självständiga aktiebolag. Green Cargo tog över den verksamhet som drevs av SJ gods, inklusive godstransport och rangering. Green Cargo har ca 1 900 anställda och omsatte 2021 ca 4,2 miljarder kronor.

text: Hector Rail

text: 12. Hector Rail grundades 2004 och är en privatägd tågoperatör för godstransporter. Verksamheten är inriktad mot systemtågslösningar med industriell anknytning och intermodala transportlösningar. Verksamheten bedrivs i flera länder men företagets huvudfokus är i Sverige. Hector Rails svenska verksamhet omsatte 2021 ca 1 miljard kronor.

text: Järnvägsmarknaden

text: De berörda tjänsterna

text: 13. Rangering (också kallad vallväxling) avser en tjänst som utförs på rangerbangårdar med hjälp av en växlingsvall. Vagnarna i ankommande tåg

text: sorteras till olika avgångsspår genom att tryckas över en vall med särskilda rangerlok och rullar därefter ut till olika spår med hjälp av ett bromssystem. Detta möjliggör att vagnar rangeras om och att nya tåg bildas. Rangering kan utföras i Sverige på ett begränsat antal bangårdar, varav de största finns i Hallsberg, Malmö och Sävenäs (Göteborg). Kännetecknande för rangerbangårdar är att de omfattar ett större antal spår, en växlingsvall samt ett torn för trafikledning.

text: 14. Rangering skiljer sig från en annan typ av växling benämnd planväxling, som består i att flytta vagnar mellan olika spår med hjälp av ett lok. Planväxling är en enklare form av växling som kan utföras med parallella spår.

text: 15. Rangering används för olika typer av transporter på järnväg. Vid s.k. vagnslasttransport sätts vagnar från olika transportköpare samman till ett tåg, och delas sedan upp och fördelas om enligt deras slutdestinationer. Sammansättning och omfördelning av vagnslaster kräver vanligtvis att rangeringstjänster utförs på rangerbangårdar. Systemtågtransporter består av hela tåg som utgör en enhetlig godstransport mellan två punkter. För systemtåg behövs normalt inte rangering. Däremot kan rangeringstjänster behövas om olika typer av godstransport på järnväg (såsom vagnslast och systemtåg) kombineras.

text: 16. I dagsläget har endast Green Cargo möjlighet att rangera i Sverige, och Green Cargo är således ensam om att kunna erbjuda vagnslaststransporter samt andra transportlösningar som kräver utförandet av rangering. Andra järnvägsföretag har möjlighet att erbjuda systemtågstransporter och transportlösningar som kan utföras med hjälp av planväxling. Under utredningens gång har Konkurrensverket konstaterat att både järnvägsföretag och logistikföretag är intresserade av att få tillgång till rangeringstjänster.

text: Omreglering av järnvägsmarknaden

text: 17. Den svenska marknaden för godstransport på järnväg omreglerades 1996. Järnvägspaketen som har antagits på EU-nivå har genomförts i svensk rätt genom

text: järnvägsmarknadslagen (2022:365)

text: 18. I

text: järnvägsmarknadslagen

text: definieras olika särskilt reglerade roller, däribland rollen som tjänsteleverantör. En tjänsteleverantör anses vara varje offentlig eller privat enhet som ansvarar för förvaltningen av en anläggning för tjänster eller för tillhandahållandet av sådana tjänster som avses i

text: 9 kap. 1 § järnvägsmarknadslagen

text: . Det finns två typer av tjänsteleverantörer: tjänsteleverantörer som förvaltar anläggningar (däribland rangerbangårdar)

text: och tjänsteleverantörer som tillhandahåller tjänster (däribland rangeringstjänster) på dessa anläggningar.

text: 19. En operatör som faller inom

text: järnvägsmarknadslagens

text: definition av en tjänsteleverantör omfattas av vissa skyldigheter. Framför allt måste tjänsteleverantören på ett icke-diskriminerande sätt tillhandahålla samtliga järnvägsföretag tjänster som tillhandahålls på anläggningen enligt

text: 9 kap. 1 § järnvägsmarknadslagen

text: . Samtliga ansökningar om tillgång ska så långt som möjligt tillmötesgås, och besvaras inom rimlig tid. Kostnaden för tjänsten får inte överstiga självkostnadspris med tillägg för en rimlig vinst.

text: 20. Enligt Trafikverket är rollen tjänsteleverantör avgränsad geografiskt till en viss rangerbangård. Rollens omfattning definieras i ett avtal som tecknas mellan tjänsteleverantören och Trafikverket.

text: Tillgång till rangeringstjänster i Sverige

text: 21. År 1988 delades Banverket (nu Trafikverket) och SJ upp. Till följd av omregleringen av godstransporter på järnväg i Sverige knoppade SJ av sin godsverksamhet till Green Cargo 2001. Sedan dess har rangeringstjänster erbjudits under olika former. Sedan 2005 har Banverket och därefter Trafikverket engagerat sig i frågan. Mellan 2005 och 2010 tillhandahöll Banverket (och därefter Trafikverket) rangeringstjänster på rangerbangården i Hallsberg. År 2006 upphandlade Banverket Green Cargo som underleverantör för rangeringstjänster i Hallsberg. År 2010 försökte Trafikverket upphandla en koncession för rangeringstjänster i Hallsberg men fick inga anbud.

text: 22. Trafikverket svarar för förvaltningen av Sveriges rangerbangårdar och för tillträde till dessa. I

text: järnvägsmarknadslagens

text: mening är Trafikverket tjänsteleverantör för tillträde till denna infrastruktur. Trafikverket tilldelar därmed tåglägen till järnvägsföretag samt tillträde till rangerbangårdar.

text: 23. Rollen tjänsteleverantör för tillhandahållande av rangeringstjänster har däremot inte tilldelats någon aktör i Sverige. Tillgången till rangerbangårdar har av Trafikverket i stället erbjudits enligt det s.k. ”Gör Det Själv”-systemet (GDS-systemet). Det innebär att järnvägsföretag som får tillträde till en rangerbangård själva ansvarar för utförandet av rangeringstjänster, och att det inte finns någon utpekad tjänsteleverantör som tillhandahåller rangeringstjänster åt andra.

text: 24. Trafikverket ansvarar för att ge tillträde till rangerbangårdar och bedömer ansökningar från aktörer som önskar rangera. Processen och kriterier för ansökningar gällande tillträde till rangerbangårdar finns i järnvägsnätsbeskrivningen (JNB) som publiceras årligen av Trafikverket inför kommande tågår. Ett krav som nyligen har lagts till i JNB för 2024 är att tillträde till en rangerbangård knyts till ett ankommande tågläge som den sökande har tilldelats.

text: 25. När ett järnvägsföretag har fått tillträde till en rangerbangård krävs därtill utbildad personal, bland annat personal med kompetens att planera och dirigera arbetet på ett säkert och effektivt sätt från rangerbangårdens kontrolltorn (rangertornet). Utförandet av rangering kräver även viss teknisk utrustning, såsom exempelvis rangerlok.

text: 26. I praktiken har Trafikverket dock inte kunnat bedöma ansökningar om tillträde till rangerbangårdar från andra företag än Green Cargo. Enligt Trafikverket beror detta på brister i de styrande dokument som anger vilka förutsättningar som krävs för rangering. Green Cargo har sedan omregleringen varit den enda aktören som har utfört rangeringstjänster i Sverige. Ingen annan aktör har fått tillstånd av Trafikverket att träda in på rangerbangårdar för att kunna utföra rangering. 2021 lämnade VÄTE Rail, Trafik och Teknik AB (VÄTE Rail) in en förfrågan om kapacitetstilldelning på rangerbangården i Hallsberg, i avsikt att agera underleverantör till Hector Rail. Trafikverket avslog emellertid ansökan. Som motivering framförde Trafikverket dels att man inte hade förutsättningar att bedöma ansökan, dels att Hector Rail självt borde ha ansökt med sina egna tilldelade tåglägen.

text: 27. Green Cargo har till Konkurrensverket framfört att företaget inte anser sig vara en tjänsteleverantör för rangeringstjänster, då företaget inte har tillhandahållit tjänsten till andra företag. Enligt Green Cargo erbjuds rangering inte som en fristående tjänst, utan endast som en integrerad del av Green Cargos utbud av godstransportstjänster.

text: 28. Det faktum att det inte finns någon utpekad tjänsteleverantör för rangeringstjänster, i kombination med bristande möjlighet för Trafikverket att ge tillgång till rangerbangårdar till andra aktörer än Green Cargo, blev problematiskt när Hector Rail 2021 ville få tillgång till rangeringstjänster för en kunds upphandling. Detta ledde till Hector Rails förevarande klagomål till Konkurrensverket.

text: Regleringsmyndigheters tillsyn gällande rangeringstjänster

text: 29. De regleringsmyndigheter som är ansvariga för tillsynen av rangering, Trafikverket och Transportstyrelsen, har uppmärksammat och utreder för

text: närvarande frågan om rangeringstjänster. Respektive myndighet gör detta med olika inriktningar.

text: 30. Transportstyrelsen inledde den 15 november 2021 ett tillsynsärende angående Trafikverkets skyldighet att på ett icke-diskriminerande sätt ge järnvägsföretag och andra sökande tillträde till rangerbangårdar. Tillsynsärendet beräknas avslutas i december 2023. Ärendet inleddes med anledning av Trafikverkets avslag av VÄTE Rails ansökan. Enligt

text: 10 kap. 7 § järnvägsmarknadslagen

text: har Transportstyrelsen möjlighet att meddela föreläggande, med eller utan vite, till Trafikverket. Tillsynen gäller endast tillträdet till rangerbangårdar, och inte tillhandahållandet av rangeringstjänster på bangårdarna. Transportstyrelsen menar att Trafikverket fritt kan välja upplåtelseformen för tillhandahållande av tjänster som regleras av

text: järnvägsmarknadslagen

text: i Sverige. Transportstyrelsens uppgift i sin tillsyn är att kontrollera att den valda lösningen är icke-diskriminerande.

text: 31. Med anledning av synpunkter från myndighetens internrevision inledde Trafikverket under 2021 en utredning avseende beviljandet av tillträde till rangerbangårdar på ett icke-diskriminerande sätt. Utredningen avslutades den 21 december 2021 med ett beslut att på kort sikt fortsätta tillämpa GDSsystemet som upplåtelseform. Trafikverket har dock även inlett ett långsiktigt arbete som utvärderar möjliga framtida alternativ med syfte att skapa en effektiv, säker och konkurrensneutral lösning för rangering. En samordningsfunktion etablerades den 28 oktober 2022. Trafikverket tog samtidigt ett inriktningsbeslut att upplåtelseformen för rangeringstjänster måste förändras.

text: 32. Det är Trafikverket som har möjlighet att besluta om en ny upplåtelseform för tillgången till rangeringstjänster. Sedan december 2022 arbetar Trafikverket med ett scenario där Trafikverket skulle ansvara för kapacitetsplanering och trafikledning i rangertornet, och marknadens aktörer skulle sköta fordon (i form av rangerlok) och operativ personal på rangerbangårdar. Scenariot skulle alltså innebära att Trafikverket ikläder sig rollen som tjänsteleverantör för utförandet av rangeringstjänsten.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Relevant marknad

text: 33. För att kunna göra en bedömning av huruvida ett företag har en dominerande ställning är det nödvändigt att definiera relevant produktmarknad och relevant geografisk marknad. Även vid bedömningen av konkurrensbegränsande effekter enligt reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (

text: 3 kap. 27 §

text: KL) är det effekterna på konkurrensen på den relevanta marknaden som ska bedömas.

text: 34. Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter som köparen anser är utbytbara, dvs. sådana produkter som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framförallt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: 35. Tribunalen har tidigare funnit att en distinktion bör göras mellan marknaden för järnvägstransport (nedströmsmarknad) och marknaden för järnvägstjänster (uppströmsmarknad). Tillhandahållandet av en specifik samling tjänster, nämligen lok, lokdragning och tillträde till järnvägsnät åt järnvägstransportörer som efterfrågar tjänsterna, bedömdes inte som utbytbar eller konkurrerande med järnvägstransporttjänster. Kommissionen har påpekat att avgränsningen av nedströmsmarknaden är situationsspecifik och ska bedömas från fall till fall.

text: 36. Trots att järnvägssektorn har avreglerats inom EU kvarstår flera skillnader i tekniska krav och regulatoriska hinder mellan medlemsstater. Givet dessa hinder har kommissionen i beslut ansett att marknaden för godstransport på järnväg är nationell i sin omfattning.

text: 37. Konkurrensverket har genomfört flertalet utredningsåtgärder med syfte att kartlägga marknaderna för järnvägstransport och järnvägstjänster. Konkurrensverkets utredning visar sammanfattningsvis på följande.

text: 38. Det finns olika segment inom godstransport på järnväg: systemtågstransporter, vagnslaststransporter, kombitransporter och malmtransporter. Som beskrivits ovan avser systemtågstransporter tåg som utgör en enhetlig godstransport mellan två punkter, medan vagnslaststransporter består av vagnar från olika transportköpare. Kombitransporter avser fraktning av gods på järnväg i kombination med ett annat transportslag. Med malmtransporter avses regelbundna transporter på malmbanan mellan Luleå och Narvik. År 2020 stod vagnslasttrafiken för 36 procent, kombitransporterna för 25 procent, malmtransporterna för 21 procent respektive systemtågstransporterna för 17 procent av den totala godsmängden i Sverige.

text: 39. Gällande nedströmsmarknaden har utredningen lagt särskilt fokus på utbytbarheten mellan olika segment inom godstransport inom järnväg och utbytbarheten mellan järnväg och andra transportsätt. Utredningen har visat att val av logistikupplägg på järnväg beror på flertalet faktorer, såsom volym och typ av gods som transporteras, samt vart och hur långt godset ska transporteras. Detta påverkar valet av och utbytbarheten mellan olika transportslag på järnväg i ett visst logistikupplägg. Vidare visar utredningen att det finns indikationer på att andra transportsätt inte ingår på samma relevanta nedströmsmarknad som godstransport på järnväg.

text: 40. Konkurrensverkets utredning av uppströmsmarknaden ger stöd för att rangering har begränsad utbytbarhet med andra växlingstjänster.

text: 41. Utredningen visar att det förekommer skillnader i kostnadsstruktur mellan rangering och planväxling. Rangering har höga fasta kostnader och låga rörliga kostnader medan planväxling har låga fasta kostnader och höga rörliga kostnader. Det finns även skillnader i tidsåtgång mellan rangering och planväxling. Med få vagnar som ska växlas är det tidseffektivt att använda planväxling men med ett tillräckligt högt antal vagnar som ska växlas är det mer tidseffektivt att använda rangering.

text: 42. Rangering, till skillnad från planväxling, erbjuder därmed ett effektivt sätt att sortera om vagnar om en operatör har många vagnar som ska sorteras. Skillnader i kostnadsstruktur och tidsåtgång mellan planväxling och rangering innebär sannolikt att en kund som valt att rangera sina vagnar, till exempel på grund av stora volymer, sannolikt skulle få betydande kostnadsökningar och längre tidsåtgång vid bangården i det fall den skulle byta till planväxling.

text: 43. Konkurrensverkets utredning visar även att det är olika företag som är verksamma inom rangering och planväxling. Green Cargo är det enda företaget som är verksamt inom både rangering och planväxling. Rangering över vall kräver utbildad personal i tornet för att kunna planera rangeringen och operera ställverket som används för att kunna manövrera växlar på rangerbangården. I dagsläget är det endast Green Cargo som innehar denna kompetens. Det är också bara Green Cargo som har getts tillträde till rangerbangårdar av Trafikverket.

text: 44. Utredningen ger således stöd för den preliminära slutsatsen att planväxling inte ingår på samma relevanta uppströmsmarknad som rangering.

text: 45. Konkurrensverket har dock, mot bakgrund av att utredningen avslutas, inte gjort någon slutlig avgränsning av de relevanta marknaderna.

text: Rättslig reglering

text: Missbruk av dominerande ställning

text: 46. Förbudet i

text: 2 kap. 7 §

text: KL och i

text: artikel 102 i EUF-fördraget

text: gäller ett företags missbruk av en dominerande ställning. För att det ska kunna konstateras att ett agerande omfattas av förbudet krävs dels att det kan fastställas att det företag vars agerande ifrågasätts har en dominerande ställning genom att inneha betydande marknadsmakt, dels att agerandet kan anses utgöra ett missbruk.

text: 47. Begreppet dominerande ställning avser den situationen att ett företag har en sådan ekonomisk maktställning att det får möjlighet att hindra en effektiv konkurrens på de relevanta marknaderna genom att företagets ställning tillåter det att i betydande grad agera oberoende i förhållande till sina konkurrenter, kunder och, i sista hand, konsumenter. En dominerande ställning grundar sig i allmänhet på flera faktorer som var för sig inte nödvändigtvis är avgörande.

text: 48. Green Cargo har en unik position på marknaden för godstransport på järnväg, i och med att det är den enda aktören som har möjlighet att erbjuda rangeringstjänster. Flertalet marknadsaktörer har uttryckt till Konkurrensverket att det inte är möjligt att erbjuda vissa tjänster i avsaknaden av tillgång till rangeringstjänster. Detta gäller vagnslaststransporter, och även vissa typer av logistiksystem på järnväg (som kombinerar vagnslast och systemtåg under en transports gång). I det sistnämnda fallet kan rangering vara en förutsättning för att kunna erbjuda delar av eller hela logistikupplägget. Green Cargo har en mycket stark ställning på nedströmsmarknaden. 2020 hade företaget en marknadsandel på 54 procent av de svenska godstransporterna på järnväg. Denna ställning förstärks ytterligare då Green Cargo är den enda aktören som erbjuder vagnslasttransporter i Sverige och utför rangering.

text: 49. Ovannämnda omständigheter skulle kunna tala för att Green Cargo har en dominerande ställning när det gäller rangeringstjänster samt godstransport på järnväg. Konkurrensverket har dock, mot bakgrund av att utredningen avslutas, inte gjort någon slutlig bedömning av Green Cargos ställning på dessa marknader.

text: 50. Missbruk är ett objektivt begrepp som omfattar sådant beteende av ett dominerande företag som kan påverka strukturen på en marknad där konkurrensen redan är försvagad just till följd av det dominerande företagets

text: existens och som, genom att företaget använder andra metoder än sådana som räknas till normal konkurrens om varor och tjänster på grundval av de ekonomiska aktörernas prestationer, hindrar att den konkurrens som föreligger på marknaden upprätthålls eller utvecklas.

text: 51. Konkurrensverkets utredning har i denna del fokuserat på frågan om Green Cargos agerande som beskrivs i klagomålet kan anses utgöra missbruk genom leveransvägran. Den rättsliga utgångspunkten är att företag har rätt att fritt välja sina handelspartner och disponera över sina tillgångar. Under vissa förutsättningar kan emellertid ett dominerande företags vägran att träffa avtal med en annan aktör utgöra ett förfarande som strider mot förbudet i

text: 2 kap. 7 §

text: KL och

text: artikel 102 i EUF-fördraget

text: 52. När det gäller leveransvägran har EU-domstolen i Bronner-målet uppställt tre kriterier som måste vara uppfyllda för att en konstaterad vägran att leverera till en ny kund ska utgöra ett missbruk: (i) vägran är av beskaffenhet att eliminera all konkurrens från företaget som efterfrågar nyttigheten, (ii) vägran är inte objektivt berättigad, och (iii) nyttigheten i sig är oundgänglig (nödvändig) för att den som efterfrågar den ska kunna bedriva sin verksamhet, på så sätt att det inte finns något faktiskt eller potentiellt alternativ till den.

text: 53. Enligt Hector Rail utestänger Green Cargos agerande all konkurrens för transportlösningar som kräver användning av rangeringstjänster. Hector Rail framför även att tjänsten inte kan tillhandahållas av något annat järnvägsföretag än Green Cargo och inte heller kan utföras av företaget självt eller en annan leverantör på grund av Trafikverkets avslag av VÄTE Rails ansökan om tillträde till rangerbangården.

text: 54. Av omständigheterna i ärendet har framkommit att det funnits betydande svårigheter för Hector Rail att få tillgång till rangeringstjänster. Green Cargos avslag på företagets förfrågan har avsevärt försvårat för företaget att konkurrera i den aktuella upphandlingen. För att kriterierna för leveransvägran ska vara uppfyllda krävs, som framgår ovan, bland annat att vägran är av beskaffenhet att eliminera all konkurrens från företaget som efterfrågar nyttigheten och att det inte finns något faktiskt eller potentiellt alternativ till den. Konkurrensverket har hittills i utredningen inte gjort någon slutlig bedömning av huruvida kriterierna är uppfyllda och om Green Cargos agerande utgjort en leveransvägran som är förbjuden enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL samt

text: artikel 102 i EUF-fördraget

text: 55. Trafikverket arbetar sedan december 2022 med att ta fram en lösning som ger hela marknaden möjlighet att få tillgång till rangeringstjänster. Mot bakgrund av detta initiativ anser Konkurrensverket att det konkurrensproblem som föranlett klagomålet inte i dagsläget bäst åtgärdas genom ett ingripande med stöd av

text: konkurrenslagen

text: . Detta behandlas närmre nedan.

text: Konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet

text: 56. I klagomålet påstår Hector Rail att Green Cargos agerande utgör ett missbruk av dominerande ställning. Konkurrensverket har även funnit skäl att utreda huruvida reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet överträddes.

text: 57. Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL får staten, en kommun eller en region förbjudas att i en säljverksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur tillämpa ett visst förfarande, om det snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden. Förbud får också meddelas om förfarandet hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas när det gäller förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt.

text: 58. Det som sägs i

text: 3 kap. 27 §

text: KL gäller enligt

text: 3 kap. 28 §

text: KL även avseende ett förfarande eller en verksamhet i en annan juridisk person om staten, en kommun eller en region direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande över den juridiska personen genom ägarskap, finansiell medverkan, gällande regler eller annat.

text: 59. Green Cargo ägs till 100 procent av den svenska staten. Under Konkurrensverkets utredning har det inte framkommit annat än att svenska staten, genom sitt ägarskap av Green Cargo, har ett dominerande inflytande över bolaget. Konkurrensverket finner att Green Cargo, i egenskap av ett offentligt ägt bolag, är en sådan aktör som avses i 3 kap. 27 och 28 §§ KL.

text: 60. För att en verksamhet ska omfattas av bestämmelsen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet krävs att den omfattas av företagsbegreppet i

text: 1 kap. 5 §

text: KL. Av bestämmelsen följer att en verksamhet omfattas av företagsbegreppet om den är av ekonomisk eller kommersiell natur. Även om Green Cargo inte skulle anses bedriva en separat säljverksamhet avseende rangeringstjänster så utför Green Cargo rangering inom ramen för sin godstransportverksamhet. Green Cargos godstransportverksamhet är otvivelaktigt av ekonomisk och kommersiell natur. Rangeringen utgör därför ett led i en kommersiell verksamhet, och bestämmelserna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet är

text: därför tillämpliga.

text: 61. En offentlig säljverksamhet bör prövas med utgångspunkt i beteendets långsiktiga verkningar på förutsättningarna för en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden. De konkurrenssnedvridande eller konkurrenshämmande effekterna bör vidare vara av någon betydelse för att ett förbud ska komma i fråga.

text: 62. Genom Konkurrensverkets utredning har det framkommit indikationer på att konkurrensen snedvridits eller hämmats inom ramen för den upphandling som gav upphov till klagomålet. Konkurrensverket har därtill observerat mer övergripande problem på marknaden för godstransport i form av hinder för inträde och expansion kopplade till rangeringstjänster.

text: 63. Konkurrensverket har dock inte slutligt tagit ställning till om Green Cargos avslag på Hector Rails förfrågan om tillgång till rangeringstjänster snedvridit och/eller hämmat konkurrensen eller om den varit ägnad att snedvrida

text: och/eller hämma konkurrensen.

text: 64. Som angetts ovan arbetar Trafikverket sedan december 2022 med att ta fram en lösning som ger hela marknaden möjlighet att få tillgång till rangeringstjänster. Mot bakgrund av detta initiativ anser Konkurrensverket, på motsvarande sätt som gällande förbudet mot missbruk av dominerande ställning, att det konkurrensproblem som föranlett klagomålet inte i dagsläget bäst åtgärdas genom ett ingripande med stöd av

text: konkurrenslagens

text: regler om förbud mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Trafikverkets lösning och marknadsaktörernas syn på denna utvecklas vidare

text: nedan.

text: Konkurrensproblem avseende rangeringstjänster för godstransport på järnväg

text: 65. Konkurrensverket har under utredningen av Hector Rails klagomål konstaterat att företagets påtalade problem med att få tillgång till rangeringstjänster, som en följd av Green Cargos påstådda agerande, utgör en del av ett större marknadsproblem. Hinder för att köpa in eller själv utföra rangeringstjänster riskerar att generellt minska konkurrenstrycket på godstransport på järnväg i Sverige.

text: 66. I en rapport 2008 framförde Konkurrensverket att en uppdelning av Green Cargo genom bildandet av ett nytt oberoende företag som erbjuder växlingsoch rangeringstjänster till hela marknaden var en förutsättning för att kunna skapa en välfungerande konkurrens på marknaden för godstransport på järnväg. Transportstyrelsen, då Järnvägsstyrelsen, framförde samma

text: förslag. Konkurrensverket konstaterade att avsaknaden av ett oberoende företag ledde till att järnvägsföretag blev tvungna att köpa in rangeringstjänster från sin närmsta konkurrent.

text: 67. Konkurrensverket anser fortfarande att tillgången till en oberoende aktör som tillhandahåller rangeringstjänster är en viktig komponent för att kunna uppnå en välfungerande konkurrens på marknaden för godstransport på järnväg.

text: 68. Marknadsläget har i viss mån förändrats sedan 2008. Genom att SERAdirektivet genomfördes introducerades rollen tjänsteleverantör i

text: järnvägsmarknadslagen

text: (tidigare

text: järnvägslagen

text: , 2004:519). Då det inte finns en utpekad tjänsteleverantör för tillhandahållet av rangeringstjänster får inte konkurrerande järnvägsföretag tillgång till dessa tjänster, som endast Green Cargo kan utföra. Detta har ytterligare försämrat möjligheten till en välfungerande konkurrens på marknaden för godstransport på järnväg.

text: 69. Trafikverket har inom ramen för sitt tillsynsärende tagit ett inriktningsbeslut om att arbeta vidare med ett nytt förslag till upplåtelseform, i stället för GDSsystemet som enligt Trafikverket inte är långsiktigt hållbart. Med den nya upplåtelseformen (s.k. ”Trafikverket i tornet”) skulle Trafikverket bli tjänsteleverantör för vissa delar av rangeringstjänsterna, nämligen kapacitetsplanering och trafikledning i rangertornet. Marknadsaktörer skulle i så fall själva stå för övriga delar, dvs. investeringar i form av rangerlok och utbildad personal som utför rangering.

text: 70. Marknadsaktörer som Konkurrensverket har samtalat med har visat en allmänt positiv inställning till Trafikverkets föreslagna lösning. De anser att närvaron av en tjänsteleverantör som planerar och koordinerar utförandet av rangering skapar förutsättningar för en konkurrensneutral rangering och för nya aktörer att rangera. Enligt dessa marknadsaktörer är det fullt möjligt att införskaffa rangerlok och att anställa och utbilda den personal som krävs för att kunna utföra de moment av rangeringstjänsten som inte ska ombesörjas av Trafikverket.

text: 71. Huruvida någon aktör väljer att börja erbjuda rangeringstjänster beror på om tillräckliga kommersiella incitament föreligger. Så kan vara fallet om det finns tillräckligt många kunder som är intresserade av att köpa rangeringstjänster, eller att en större kund upphandlar ett tillräckligt omfattande logistiksystem, för att det ska täcka de kostnader som är förenade med ett inträde. Då rangeringstjänster tidigare inte har kunnat köpas separat, är omfattningen av kundefterfrågan för närvarande oklar.

text: 72. Konkurrensverket har uppfattat att Trafikverkets inriktningsbeslut om att arbeta vidare med ett nytt förslag till upplåtelseform kan förbättra förutsättningarna för konkurrens på marknaden för godstransport på järnväg, och möjliggöra för flera aktörer att börja erbjuda rangeringstjänster eller få tillgång till rangeringstjänster. Konkurrensverket bedömer att Trafikverkets föreslagna lösning har förutsättningar att lösa det konkurrensproblem som föranlett klagomålet. Mot den bakgrunden ser Konkurrensverket inte att det för närvarande finns tillräckliga skäl att fortsätta utreda om det ifrågasatta förfarandet strider mot

text: konkurrenslagen

text: Slutsats

text: 73. Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket inte skäl att fortsätta att utreda om förfarandet strider mot

text: 2 kap. 7 §

text: KL och/eller

text: 3 kap. 27 §

text: KL. Konkurrensverkets beslut att avsluta utredningen innebär dock inte ett ställningstagande till om förfarandet är i överensstämmelse med konkurrensreglerna.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit föredraganden Emma Llinares.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Anvisning om annan möjlighet till prövning

text: Konkurrensverkets beslut kan enligt

text: 7 kap. 1 §

text: KL inte överklagas. Enligt 3 kap. 2 och 32 §§ KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild/subsidiär talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Kopia till:

text: Green Cargo AB Hector Rail AB Transportstyrelsen Trafikverket Finansdepartementet Landsbygds- och infrastrukturdepartementet

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Bennys Skogsvård

publisher: Konkurrensverket

title: Påstått konkurrensbegränsande samarbete - villkor i kollektivavtal

org: kkv

text: Tryck F11 för att gå till nästa skrivposition.

type: stycke

text: Bennys Skogsvård Södra Hunna 696 91 Askersund

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

type: rubrik

text: Ni har i skrivelse till Konkurrensverket begärt att Konkurrensverket ska pröva om 3 § i kollektivavtalet om löner och allmänna anställningsvillkor mellan Skogs- och Lantarbetsgivareförbundet och Skogs- och Träfacket, som anger vilka kategorier som ska anses omfattas av kollektivavtalets arbetstagardefinition, strider mot

text: konkurrenslagen

text: . Ni har uppgivit att ert företag, som är en enskild firma, men de arbetsuppgifter företaget utför enligt Skogs- och Träfacket faller inom kollektivavtalets arbetstagardefinition. Skogs- och Träfacket har därför vidtagit åtgärder för att få er uppdragsgivare att istället ingå ett anställningsavtal med er alternativt att ni ska vidta åtgärder för att falla utanför definitionen i kollektivavtalet.

text: Skogs- och Träfacket har beretts möjlighet att bemöta er skrivelse och i huvudsak anfört att villkoret i fråga är en kodifiering av svensk rättspraxis på arbetsrättens område applicerat på skogsbranschens särskilda villkor. Av svaren framkom vidare att den aktuella klausulen enligt fackföreningen inte innehåller ett förbud mot entreprenader.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att vi ska göra en fullständig utredning krävs bl.a. att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens.

text: Enligt Konkurrensverkets uppfattning är det av stor vikt att etableringen av nya företag i skogsbranschen inte hindras eller försvåras. Skogs- och Träfacket har emellertid framhållit att kollektivavtalets 3 § är en kodifiering av svensk rättspraxis applicerad på skogsbranschen samt att den inte innehåller ett förbud mot entreprenader. Under denna förutsättning och vid en sammantagen bedömning saknas därför skäl att fortsätta utreda det ifrågasatta förfarandet.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte ingripa med stöd av

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Anne Vadasz-Nilsson. Föredragande har varit Erik Brändt.

text: Anne Vadasz-Nilsson

text: Erik Brändt

text: Kopia till

text: Skogs- och Lantarbetsgivareförbundet

text: Skogs- och Träfacket

type: avgorande


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Karolinska Universitetssjukhuset - Förfrågan om förhandsinsyn angående köp av lårmanschetter

text: Karolinska Universitetssjukhusets köp – förhandsinsyn avseende köp av lårmanschetter

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet och kommer inte att utreda Karolinska Universitetssjukhusets köp av lårmanschetter ytterligare.

text: Beslutet innebär inte att Konkurrensverket har tagit ställning till om Karolinska Universitets agerande har varit tillåtet.

text: Ärendet

text: Ärendet inleddes efter att Konkurrensverket uppmärksammat ett meddelande om frivillig förhandsinsyn där Karolinska Universitetssjukhuset angav att det avsåg ingå avtal avseende köp av lårmanschetter utan föregående annonsering. Som skäl för direkttilldelningen angavs tekniska skäl samt att de aktuella varorna skyddades av ensamrätt.

text: Med anledning av detta kontaktade Konkurrensverket Karolinska Universitetssjukhuset för att bl.a. få ett förtydligande avseende bakgrunden till kontraktstilldelningen samt varför endast den valda leverantören kunde tillgodose sjukhusets behov.

text: I ärendet har Karolinska Universitetssjukhuset bl.a. anfört följande. Lårmanschetterna används för att förebygga uppkomsten av blodproppar hos patienter som måste vårdas stillaliggande. Manschetterna har en särskild teknik med återfyllnadsdetektor, som anpassar trycket till det i patientens egna blodkärl. Detektorn är patenterad på flera stora marknader, dock inte den europeiska eftersom EU inte tillåter patent på medicinska behandlingsmetoder. Det saknas lösningar med jämförbar teknik och funktion. Lårmanschetterna är avsedda att användas tillsammans med ett system med pumpar som sjukhuset redan förfogar över. Det finns inga andra återförsäljare av lårmanschetterna än patentinnehavarens svenska dotterbolag. Något avtal med den aktuella leverantören har ännu inte ingåtts. -09 -015 1 02 , 08-24 55 43 .8 v1 , 5 20 KKV1

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att effektivt utreda och ingripa mot problemet.

text: Genom utredningen i ärendet har det framkommit att Karolinska Universitetssjukhuset ännu inte ingått något avtal med den aktuella leverantören. Det skulle därutöver krävas omfattande utredningsinsatser för att utreda frågan om det aktuella inköpet av lårmanschetter omfattas av åberopat undantag från annonseringsskyldigheten. Mot bakgrund av befintliga uppgifter i ärendet anser Konkurrensverket att det inte finns tillräckliga skäl som motiverar ytterligare utredningsinsatser.

text: Ärendet ska därför skrivas av. Detta innebär emellertid inte att Konkurrensverket har tagit ställning till om Karolinska Universitetssjukhusets agerande har varit tillåtet.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Joel Lack.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Saab Metech AB

title: Påstått missbruk - utrustning för kalibreringstjänster, leveransvägran

text: Påstått missbruk av dominerande ställning - programvara för kalibreringstjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni anför att mätinstrumenttillverkaren Rohde & Schwarts vägrar tredjepartsleverantörer av kalibrering tillgång till den programvara som gör det möjligt att utföra kalibreringstjänster på instrumenten.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan dock inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakkunniga Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Anna Bryntze.

text: Ann-Sofie Eriksson Anna Bryntze

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Lapplands kommunalförbund – inköp av utrustning

text: Lapplands kommunalförbund – Inköp av utrustning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Lapplands kommunalförbund har brutit mot

text: 15 kap. 4 § lagen (2007:1091)

text: om offentlig upphandling (ÄLOU). Under åren 2014 och 2015 köptes utrustning för undervisning till Hjalmar Lundbohmsskolans El- och energiprogram utan att inköpen annonserades.

text: Lapplands kommunalförbund har även brutit mot 15 kap. 18 § ÄLOU genom att inte dokumentera de direktupphandlingar vars värde översteg 100 000 kronor under perioden 20 september 2014 till 8 januari 2016.

text: Ärendet

text: Vi har via vår omvärldsbevakning uppmärksammat att ni har köpt utrustning till Hjalmar Lundbohmsskolans El- och energiprogram från leverantören EDUC AB. Ett antal av de granskade inköpen har finansierats via stiftelsen LKAB Akademi. Eftersom köpen har gjorts utan föregående annonsering har vi inlett en utredning.

text: Vi har valt att fokusera på inköp gjorda under åren 2014 och 2015. Enligt era egna uppgifter uppgick det sammanlagda värdet av inköpen till i vart fall 548 200 kronor under år 2014 och i vart fall till 573 285 kronor under år 2015.

text: Av de uppgifter ni lämnat under utredningen och efter att ha tagit del av vårt utkast till beslut framgår följande. Ni delar vår syn på sakförhållandena i ärendet. Sedan 2013 har ni via internkontroll följt upp gällande upphandlade ramavtal och rutiner kring genomförda direktupphandlingar. Denna internkontroll visar att otillåtna direktupphandlingar har genomförts under åren 2014 och 2015 avseende ett antal inköp av utrustning från leverantören EDUC AB. Det är också korrekt att de direktupphandlingar som överstiger 100 000 kronor och som gjorts efter den

text: 1 juli 2014 inte har dokumenterats i enlighet med vad som föreskrivs i ÄLOU. Med anledning av vår granskning genomför ni för närvarande ett förbättringsarbete. Detta innefattar utbildning, information och revidering av styrdokument.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedriver tillsyn över upphandlingslagstiftningen i syfte att öka regelefterlevnaden och att bidra till en effektiv offentlig upphandling. Tillsynen bedrivs bland annat genom tillsynsbeslut eller ansökan om upphandlingsskadeavgift.

text: En ansökan om upphandlingsskadeavgift ska göras inom ett år från det att det aktuella avtalet ingicks. Eftersom denna tid har passerat för samtliga aktuella inköp har vi istället valt att fatta ett tillsynsbeslut.

text: Rättsläget

text: Från och med den 1 januari 2017 gäller den nya lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU). Enligt övergångsbestämmelserna ska ÄLOU tillämpas på alla upphandlingar som påbörjats före den 1 januari 2017.

text: De granskade avtalen ingicks under 2014 och 2015. Det rättsläge som redogörs för nedan avser därför tiden före den 1 januari 2017. De nya reglerna innebär ingen förändring i sak rörande inköp som finansieras av en tredje part.

text: ÄLOU reglerar inköp av bland annat varor som görs av upphandlande myndigheter, även om en tredje part finansierar köpen. Enligt definitionen i ÄLOU avses med begreppet offentlig upphandling de åtgärder som vidtas av en upphandlande myndighet i syfte att tilldela ett kontrakt.

text: Med upphandlande myndighet avses bland annat sammanslutningar av statliga och kommunala myndigheter.

text: Offentliga upphandlingar ska genomföras på ett öppet och transparent sätt. Leverantörerna ska behandlas lika och principerna om ömsesidigt erkännande och proportionalitet ska följas.

text: Direktupphandlingar till ett värde som överstiger 100 000 kronor ska dokumenteras. I förarbetena anges att minst följande uppgifter bör dokumenteras:

text: • den upphandlande myndighetens eller enhetens namn och organisationsnummer, • föremålet för direktupphandlingen,

text: • hur konkurrensen togs till vara (annonsering eller tillkännagivande på myndighetens hemsida), • vilka leverantörer som tillfrågades och hur många som lämnade anbud,

text: • vilken leverantör som tilldelades kontraktet (och organisationsnummer) och det viktigaste skälet för tilldelningen, • avtalets (uppskattade) värde, och

text: Direktupphandlingar av samma slag som har gjorts under räkenskapsåret ska sammanräknas. Options- och förlängningsklausuler ska beaktas som om de utnyttjas vid beräkningen av kontraktsvärdet. En upphandling får inte delas upp i syfte att kringgå bestämmelserna.

text: Vid bedömningen av om varor och tjänster är av samma slag finns en rad omständigheter att beakta. Upphandlingar av identiska varor ska alltid sammanräknas. Begreppet samma slag innefattar dock även andra varor än de som är identiska. I förarbetena nämns att viss vägledning kan hämtas ur de s.k. 8 9 CPV-kodernas kategorisering, i bilagorna till lagen. En annan indikation på att det är fråga om varor av samma slag är att tjänsterna typiskt sett tillhandahålls av en och samma leverantör. En upphandlande myndighet måste därför undersöka hur marknaden för aktuella tjänster ser ut. En upphandling får inte delas upp i syfte att kringgå bestämmelserna i LOU.

text: Åren 2014 och 2015 var gränsen för direktupphandling ca 505 000 kronor.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Ni är en sammanslutning av kommunala myndigheter och därmed en upphandlande myndighet som är skyldig att iaktta bestämmelserna i ÄLOU. Det gäller oavsett om inköp görs för pengar som ni fått från en annan part. I detta fall LKAB Akademi.

text: År 2014 köpte ni utrustning i utbildningssyfte till Hjalmar Lundbohmsskolans El- och energiprogram för i vart fall 548 200 kronor. År 2015 köpte ni motsvarande utrustning för i vart fall 573 285 kronor.

text: Vi anser att den utrustning för undervisning på Hjalmar Lundbohmsskolans El- och energiprogram som ni har köpt utgör varor av samma slag. Att EDUC AB är en leverantör av läromedel och utrustning för tekniskt inriktad utbildning styrker vår bedömning att varorna typiskt sett erbjuds av en och samma leverantör på marknaden. Varorna har stora likheter med varandra och ett naturligt samband med varandra i tid och innehåll, då de har köpts in med avsikt att användas i utbildningssyfte till Hjalmar Lundbohmsskolans El- och energiprogram.

text: Då inköpen avser direktupphandlingar av varor av samma slag och inköpen under 2014 såväl som 2015 överstiger gränsen för direktupphandling skulle dessa ha annonserats enligt ÄLOU. Detta har inte skett. Inköpen utgör därför otillåtna direktupphandlingar. Inte heller har de direktupphandlingar som överstiger 100 000 kronor och som genomförts sedan den 1 juli 2014 dokumenterats i enlighet med dokumentationskravet i ÄLOU.

text: Slutsats

text: Vår bedömning är att de aktuella direktupphandlingarna varit otillåtna då annonsering inte skett i enlighet med ÄLOU. Som upphandlande myndighet enligt definitionen i ÄLOU har ni varit skyldig att följa reglerna även om ni har fått ersättningar av LKAB Akademi.

text: Ni har inte heller uppfyllt skyldigheten att dokumentera de genomförda upphandlingarna vilket följer av 15 kap. 18 § ÄLOU. _____________________________

text: Detta beslut har fattats av tf. generaldirektören. Föredragande har varit Andreas Kanellopoulos.

text: HUR MAN ÖVERKLAGAR, bilaga 1


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

beslutstyp: Gryningsräd Avskrivning

motpart: Fazer Bageri AB, Polarbröd Aktiebolag, Polfärskt bröd AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Detalj- och dagligvaruhandel

sammanfattning: Här kan du ta del av ärende dnr 365/2021, samordning av försäljning av bröd till dagligvaruhandeln – Fazer Bageri AB, Polarbröd Aktiebolag och Polfärskt bröd AB.

text: Vad ärendet rör

text: Misstänkt konkurrensbegränsande avtal mellan konkurrenter.

text: Varför ärendet prioriterats

text: Misstanken rör en potentiell samordning mellan konkurrenter, vilket kan vara en särskilt allvarlig överträdelse av

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen

text: , på en viktig konsumentmarknad.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2023-07-12 (Dnr 365/2021)

text: Konkurrensverket har utrett om företag verksamma inom försäljning av bröd till dagligvaruhandeln samordnat sig i strid med konkurrensreglerna. Konkurrensverket bedömer att det inte finns stöd för att företagen samordnat sig på ett otillåtet sätt och avslutar ärendet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – försäljning av bröd till dagligvaruhandeln

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utredningen avseende Fazer Bageri AB, 556219-9363, Polarbröd Aktiebolag, 556168-8705 och Polfärskt bröd AB, 556195-7456 i ärende med dnr 365/2021 rörande en misstänkt överträdelse av förbudet i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF-fördraget.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket fick under våren 2021 uppgifter om ett samarbete avseende försäljning av bröd till dagligvaruhandeln i Sverige. Det aktuella samarbetet inleddes i maj 2021 när Polfärskt bröd AB (Polfärskt), som ägs till 51 procent av Polarbröd Aktiebolag (Polarbröd), började återförsälja bröd till dagligvaruhandeln i Sverige åt Fazer Bageri AB (Fazer). Det framgick även att företagens försäljning av vissa brödprodukter skulle ha upphört i samband därmed.

text: Konkurrensverkets utredning i ärendet

text: Misstanken

text: 2. Den huvudsakliga frågan i ärendet har varit om Fazer och Polarbröd, i samband med att Polfärskt blev återförsäljare åt Fazer, koordinerat sitt marknadsbeteende genom att avtala eller samordna sig om företagens utbud av bröd till dagligvaruhandeln i Sverige, dvs. en form av sortimentsdelning,

text: bland annat genom att komma överens om att upphöra att sälja vissa brödprodukter till dagligvaruhandeln i Sverige.

text: 3. Uppgifter till Konkurrensverket gav även vid handen att Polfärskts återförsäljning av konkurrerande leverantörers produkter riskerade att i sig begränsa konkurrensen mellan leverantörerna, särskilt mot bakgrund av att Polarbröd är både leverantör och majoritetsägare i Polfärskt.

text: Utredningsåtgärder

text: 4. Konkurrensverkets utredning har huvudsakligen inriktats på en eventuell sortimentsdelning. Platsundersökningar har genomförts hos Fazer, Polarbröd och Polfärskt inklusive koncernbolag. Vidare har Konkurrensverket ålagt företagen att inkomma med kompletterande uppgifter och hållit förhör med ett flertal anställda och tidigare anställda hos företagen, både i Sverige och i Finland.

text: 5. I syfte att särskilt förstå marknaden och hur Polfärskts återförsäljning regleras i avtal och fungerar i praktiken har information inhämtats från företagen och andra marknadsaktörer genom skriftliga frågor och möten. Polfärskt och Fazer har också på eget initiativ redogjort bland annat för bakgrunden till och förhandlingen om utformningen av samarbetet mellan företagen.

text: Företagen

text: 6. Fazer är verksamt inom tillverkning och försäljning av bröd bland annat till dagligvaruhandeln. Fazer säljer bröd under varumärkena ”Fazer” och ”Skogaholm”. Bolaget ingår i en familjeägd koncern med moderbolag i Finland.

text: 7. Polarbröd är verksamt inom tillverkning och försäljning av bröd bland annat till dagligvaruhandeln. Polarbröd säljer bröd under varumärket ”Polarbröd” och ingår i en svensk familjeägd koncern.

text: 8. Polfärskt ägs till 51 procent av Polarbröd. Resterande 49 procent ägs av Säljoch Distribution i Sverige AB, vars ägare består av 24 lokala distriktsbolag. Tillsammans med dessa lokala distriktsbolag är Polfärskt en rikstäckande återförsäljare av bröd och kakor till dagligvaruhandeln i Sverige. Polfärskt hanterar och administrerar verksamheten centralt medan de lokala distriktsbolagen genomför det praktiska arbetet med försäljning och distribution m.m.

text: Marknaden

text: 9. I Sverige tillämpas den så kallade brödmodellen vid försäljning av färskt bröd till dagligvaruhandeln. Den innebär att de rikstäckande distributörerna ansvarar för att brödet levereras från bageri till butikshylla och att de chaufförer som kör ut brödet har ett mer omfattande ansvar än att bara leverera varor. Brödmodellen innebär att chauffören även sköter ordertagning och bestämmer hur mycket bröd som ska levereras till respektive butik och tar sedan i retur det bröd som inte blivit sålt. Därutöver ingår plockning i hyllor, exponering av varor och viss hantering av kampanjer i chaufförens uppgifter. Eftersom bröd är en färskvara innebär brödmodellen att distributörerna behöver besöka butikerna dagligen eller flera gånger i veckan. För att få lönsamhet i en sådan sälj- och distributionsorganisation krävs leveranser av betydande volymer.

text: 10. Det är i regel en förutsättning för att få leverera bröd till dagligvaruhandeln att brödet har en så kallad listning hos den aktuella dagligvaruhandelskedjan. Listningen förhandlas centralt med respektive dagligvaruhandelskedja. Det förhandlas även fram ett listpris som gäller för kedjans inköp av bröd. Dagligvaruhandeln sätter i sin tur priset mot konsument. Det slutliga konsumentpriset påverkas även av att bröd är en kampanjintensiv kategori, innebärande att en stor del bröd säljs genom någon slags kampanj.

text: 11. Innan Fazer började återförsälja bröd genom Polfärskt fanns det tre rikstäckande distributörer av bröd till dagligvaruhandeln i Sverige: Fazer, Polfärskt och Pågen. Både Fazer och Pågen var vertikalt integrerade och producerade, sålde och distribuerade bröd till dagligvaruhandeln. Polfärskt sålde och distribuerade bröd som producerades av Polarbröd och Lantmännen. När Fazer anslöt sig till Polfärskts återförsäljning avvecklade Fazer sin sälj- och distributionsorganisation. Därmed minskade antalet rikstäckande distributörer i Sverige från tre till två, nämligen Polfärskt och Pågen. Polfärskts andel av försäljningen av bröd till dagligvaruhandeln har efter Fazers anslutning ökat från cirka 15 procent till närmare 35 procent, vilket medfört att det blivit mer jämnstort med Pågen. Butikerna säljer även bröd under eget varumärke, EMV, vilket står för drygt 10 procent av försäljningen av bröd i dagligvaruhandeln. EMV distribueras genom kedjans centrala distribution och hanteras av butikens personal. Därutöver finns mindre lokala bagerier som levererar direkt till butik.

text: Förfarandet

text: 12. Det förfarande som utretts är företagens kontakter och agerande inför att Fazer och Polfärskt ingick ett återförsäljaravtal avseende försäljning och distribution av bröd till dagligvaruhandeln i Sverige (återförsäljaravtalet). Även vissa aspekter av samarbetet som sådant och i vilken mån det kan ha påverkat konkurrensintensiteten mellan Fazer och framförallt Polarbröd har undersökts.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Rättslig reglering

text: 13. Förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: gäller avtal och samordnade förfaranden mellan företag som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 14. Konkurrensverket har utrett den misstänkta sortimentsdelningen genom att undersöka om det finns stöd för att Polarbröd och Fazer, direkt eller indirekt via Polfärskt, avtalat eller samordnat sig kring företagens utbud av bröd till dagligvaruhandeln i samband med att Fazer ingick återförsäljaravtalet med Polfärskt. En sortimentsdelning är en form av marknadsdelning som kan vara en allvarlig överträdelse av konkurrensreglerna.

text: 15. Det material som inhämtats under utredningen visar att det har förekommit kontakter, inte bara mellan Fazer och Polfärskt utan även i viss utsträckning mellan Fazer och Polarbröd, inför Fazers ingående av återförsäljaravtalet med Polfärskt. Utredningen ger även stöd för att Fazer har upphört att sälja vissa, med Polarbröd konkurrerande, brödprodukter i tidsmässigt samband med att Polfärskt blev återförsäljare för Fazer. Utredningen ger dock inte stöd för att dessa utbudsjusteringar har skett till följd av en överenskommelse mellan företagen. Det saknas vidare stöd för att Fazer och Polarbröd, t.ex. vid de kontakter som förevarit mellan företagen, på annat sätt avtalat eller samordnat sig kring företagens utbud av bröd till den svenska dagligvaruhandeln. Sammanfattningsvis har Konkurrensverket inte genom utredningen funnit stöd för misstanken om en sortimentsdelning.

text: 16. Konkurrensverket har vidare undersökt Polfärskts återförsäljning av Fazers bröd och dess påverkan på konkurrensen mellan Fazer och Polarbröd liksom övriga leverantörer. Försäljnings- och distributionssamarbete mellan konkurrenter kan i vissa fall ge upphov till samordning av pris, sortiment och andra centrala konkurrensvillkor eller informationsutbyte som begränsar konkurrensen, särskilt om de inblandade företagen är betydande aktörer på marknaden. Bland annat följande har framkommit.

text: 17. I återförsäljaravtalet garanteras att Polfärskt, inklusive de lokala distriktsbolagen, ska behandla alla leverantörer objektivt, opartiskt och ickediskriminerande. Polarbröd har även som majoritetsägare förbundit sig att inte förhindra eller försvåra uppfyllandet av dessa principer. I återförsäljaravtalet finns även en reglering för att hindra att känslig information om Fazer sprids genom Polfärskt till andra leverantörer, inklusive majoritetsägaren Polarbröd. På uppmaning av Konkurrensverket har Polfärskt och Polarbröd redogjort för sitt arbete med att säkerställa efterlevnaden av denna reglering i

text: återförsäljaravtalet. Polfärskt har också redogjort för sitt arbete med regelefterlevnad mer generellt.

text: 18. Under utredningen har företagen även framhållit att det råder konkurrens mellan Polfärskts leverantörer, likväl som i förhållande till Pågen och EMV. Det har ingetts underlag avseende marknadsandelsutvecklingen för bröd sedan Polfärskt började återförsälja Fazers brödprodukter som indikerar att Polfärskts leverantörer utmanar varandra likväl som Pågen. Av marknadsandelsutvecklingen efter att Fazer anslöt sig till Polfärskts återförsäljning, framgår även att EMV har tagit andelar av den totala försäljningen av bröd i dagligvaruhandeln. Polfärskts återförsäljaruppdrag för Fazer omfattar inte försäljning av produkter till EMV. Fazer har således möjlighet att konkurrera med Polfärskts andra leverantörer även utanför Polfärsktsamarbetet, genom EMV.

text: 19. Som återförsäljare sätter Polfärskt priserna till dagligvaruhandeln men Fazer och övriga leverantörer behåller visst inflytande över prissättningen bland annat genom att initiera och finansiera kampanjer. Leverantörerna sköter också införsäljningen till dagligvaruhandeln av nya produkter och för dialogen om listning med respektive kedja. Konkurrensverket har tagit del av några exempel som visar på förekomsten av sortimentskonkurrens mellan Polfärskts leverantörer.

text: 20. Under utredningen har framförts att Fazers anslutning till Polfärskts återförsäljning för med sig vissa fördelar. Fazers anslutning har möjliggjort fortsatt riksdistribution för Fazer och enligt Fazer inneburit finansiella besparingar. Fazers egna rikstäckande sälj- och distributionsorganisation var enligt uppgift inte lönsam. För Polfärskt har Fazers anslutning inneburit en ökad försäljningsvolym och att de kunnat erbjuda ett bredare sortiment och tätare leveranser över hela landet. Dessutom innebär samdistribution inom Polfärskt mindre miljöpåverkan genom ökade volymer per leverans och minskade utsläpp genom färre distributionsbilar. Konkurrensverket har inte närmare undersökt företagens uppgifter i dessa delar.

text: 21. Utredningen har inte gett stöd för att det utredda förfarandet utgör en överträdelse av

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: . Inte heller vad som framkommit avseende samarbetet som sådant ger Konkurrensverket skäl att fortsätta utredningen. Utredningen ska därför avslutas. Konkurrensverkets beslut att avsluta utredningen innebär dock inte ett ställningstagande till om förfarandet är i överensstämmelse med konkurrensreglerna.

text: Anvisning om annan möjlighet till prövning

text: Konkurrensverkets beslut kan enligt

text: 7 kap. 1 §

text: KL inte överklagas. Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Kopia till:

text: Fazer Bageri AB Polarbröd Aktiebolag Polfärskt bröd AB

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

motpart: Salekärrs Tunga Trafikskola

title: Påstått konkurrensproblem - vuxenutbildning

text: Påstått konkurrensproblem – vuxenutbildning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har i skrivelse som inkom till Konkurrensverket den 24 juni 2010 ifrågasatt om Uddevalla kommuns bedrivande av bussförarutbildning med yrkesbevis är förenligt med

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen (2008:579)

text: Ni har bland annat anfört att den kostnad som elever får betala för den bussförarutbildning som Uddevalla kommun bedriver skiljer sig från det pris som privata aktörer erbjuder för liknande utbildning.

text: Ni har vidare anfört att Uddevalla kommuns bedrivande av den aktuella bussförarutbildningen strider mot

text: kommunallagen (1991:900)

text: Konkurrensverkets utredning

text: Konkurrensverket har analyserat de bestämmelser som reglerar kommunal vuxenutbildning.

text: Kommunal vuxenutbildning (så kallad komvux) regleras främst i

text: skollagen (1985:1100)

text: och förordning (

text: ) om kommunal vuxenutbildning.

text: Enligt

text: 1 kap. 8 § skollagen

text: anordnar det allmänna utbildning för vuxna i form av, bland annat, kommunal vuxenutbildning. Enligt

text: 1 kap. 10 § skollagen

text: är landsting och kommuner de allmänna organ som är huvudmän för kommunal vuxenutbildning.

text: 11 kap. 1 § skollagen

text: stadgar att vuxenutbildning består av grundläggande vuxenutbildning och gymnasial vuxenutbildning. Enligt samma lagrum ska vuxenutbildning anordnas i form av kurser.

text: Enligt

text: 1 § förordning (2009:43)

text: om statsbidrag för yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning, är en yrkesvuxenutbildning en yrkesinriktad vuxenutbildning -05 -050 1 02 , 08-24 55 43 .1 v1 , 4 20 KKV1

text: som bedrivs enligt

text: skollagen

text: och förordning om kommunal vuxenutbildning och som består av, bland annat, nationella kurser inom utbildning avseende yrkesförare för persontransport eller godstransport.

text: Skolverkets föreskrifter (

text: ) om utbildning till yrkesförare för persontransporter med buss inom gymnasial vuxenutbildning i komvux (

text: SKOLFS 2009:33

text: ), innehåller bestämmelser om utbildning på området.

text: 1 §

text: SKOLFS 2009:33

text: stadgar att utbildning på området avser att ge den grundläggande kompetens som motsvarar de krav som ställs i lag (

text: ) om yrkesförarkompetens och förordning (

text: ) om yrkesförarkompetens. I föreskrifterna framgår vidare Skolverkets fastställda kursplan för utbildning till yrkesförare för persontransporter med buss inom gymnasial vuxenutbildning.

text: 11 kap. 5 § skollagen

text: stadgar att utbildning inom kommunal vuxenutbildning, enligt huvudregeln, ska vara avgiftsfri. Såvitt avser läroböcker, skrivmateriel, verktyg, skyddskläder och andra därmed jämförliga hjälpmedel som varje elev har för eget bruk och behåller som sin egendom, får huvudmannen bestämma att hjälpmedlen ska anskaffas och bekostas av eleverna själva eller erbjudas mot avgifter som högst motsvarar huvudmannens anskaffningskostnader.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Med hänvisning till den lagstiftning som reglerar området finner Konkurrensverket inte skäl för att i sak pröva de förhållanden som ni tar upp. Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om verksamheten eller förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen

text: eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: Kopia: Uddevalla kommun


title: Luleå kommun. Upphandling av skärgårdstrafik

text: Luleå kommun, upphandling av skärgårdstrafik

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Beslutet innebär inte att Konkurrensverket har tagit ställning till om Luleå kommuns agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet

text: Vi har fått information om att ni i en upphandling av ramavtal för skärgårdstrafiken i Luleå skärgård har ställt upp krav som enligt tipset är otillåtna med hänsyn till att de kan anses strida mot gällande lagstiftning på området.

text: Under föregående avtalsperiod ska det ha varit möjligt med avvikelser utan vite med hänvisning till force majeure, på grund av otjänlig väderlek som kan innebära trafiksäkerhet inte kan garanteras. Enligt det inkomna underlaget i ärendet har nu denna skrivning tagits bort när det ges exempel på force majeure.

text: Med hänvisning till uppställda krav på vite vid utebliven trafik, som ej skriftligen godkänts av kommunen, anses avtalet inte kunna fullföljas utan att bryta mot det ansvar befälhavaren har enligt

text: fartygssäkerhetslagen

text: vid de fall väder- eller sjöförhållandena är så ogynnsamma att resan skulle innebära allvarliga risker för människor eller miljön.

text: Det är enligt tipset orsaken till att inga anbud inkommit innan annonseringstidens slut. Kraven skulle kunna strida mot principerna om proportionalitet och transparens i lagen om offentlig upphandling (LOU).

text: Efter förhandling har dock kommunen nått en överenskommelse med en leverantör varefter avtal tecknats för perioden 2015-05-01 till och med 2017-12-31, med möjlighet till förlängning i två år. Enligt tipsaren är det frågan om en otillåten direktupphandling.

text: Ni har därför ombetts inkomma med svar på Konkurrensverkets frågor rörande aktuell upphandling och bland annat ge er syn på de krav som ställts upp samt hur de förhåller sig gentemot principerna om proportionalitet och transparens i

text: 1 kap 9 §

text: LOU.

text: Ni har framfört att kommunen valde att gå vidare med förhandlat förfarande utan annonsering enligt kap 4, 5-9§§ LOU, då det inte inkom några anbud i upphandlingen.

text: Rörande kravet på vite framförs att det även fortsättningsvis finns möjlighet att ställa in resa till följd av force majeure men att kommunen genom aktuell avtalskonstruktion vill förvissa sig om att leverantören meddelar kommunen om så sker.

text: Rapportering skall ske omgående via mail eller telefon samt genom en skriftlig avvikelserapport inom en vecka från det att sådan inträffade.

text: Frågor rörande väderförhållanden samt möjlighet att framföra fartygen säkert enligt gällande föreskrifter kvarstår enligt er hos befälhavaren. Eftergift från vite vid dessa förhållanden ges efter det att skriftlig rapport inkommit.

text: Det anses vara av yttersta vikt att det finns en fungerande skärgårdstrafik i kommunen, som följer den turlista som fastställts. Avvikelser i trafiken ställer till stort besvär för kommunen, kommuninvånare samt turister.

text: Kommunen anser att det tydligt framkommer när vite kan bli aktuellt samt ramarna för hur rapportering av avikelser skall ske.

text: Ni anser därför att kraven är förenliga med principerna rörande proportionalitet och transparens samt att avtal tecknades i enlighet med bestämmelserna i LOU.

text: Ni framför även att inga frågor ställdes rörande upphandlingen under annonseringstiden.

text: Vi har genom det yttrande som ni inkommit med noterat att giltigheten av avtalet är föremål för överprövning enligt

text: 16 kap. 13 §

text: LOU i förvaltningsrätten i Luleå, mål nr 1210-15.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer att vi i nuläget inte är bäst lämpade att närmare utreda ärendet. Bedömningen grundar sig på att förvaltningsrätten i Luleå kommer att pröva frågan inom nyss nämnda mål.

text: Ärendet ska därför skrivas av.

text: Detta beslut har fattats av tf enhetschef Ann Fryksdahl. Föredragande har varit Carl-Henrik Bergh.

text: Våra bedömningsgrunder

text: Vi bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i vår prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger vi in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen väger vi även in våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


title: AB Borlänge Energi – Inköp av konsulttjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av konsulttjänster. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Klara Thorngren.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.