motpart: Region Stockholm

title: Tillsyn gällande Region Stockholm avseende valfrihetssystem för specialiserad ortopedi och handkirurgi

text: Region Stockholm Per e-post till: kontakt@regionstockholm.se

text: Region Stockholm avseende valfrihetssystem för specialiserad ortopedi och handkirurgi; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utredningen avseende Region Stockholms (Regionen) valfrihetssystem för specialiserad ortopedi och handkirurgi, rörande en eventuell överträdelse av lagen (

text: ) om valfrihetssystem.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: Konkurrensverket har genom ett tips uppmärksammats om att patienter inte ska ha givits möjlighet till eget val, inom ramen för ett valfrihetssystem för specialiserad ortopedi och handkirurgi.

text: Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Regionen i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och eventuell överträdelse av tillämplig lag.

text: Regionen har under utredningen bland annat fört fram att ett syfte med vårdval som avtalsform är att verksamheter ska konkurrera kvalitetsmässigt. Viss koncentrering av remisser till enskilda vårdgivare kan därmed förekomma.

text: Vidare framför Regionen att skrivelser kommer att skickas till de vårdgivare som remitterar till vårdgivare inom det aktuella vårdvalet. Av dessa kommer det att framgå att patientens val ska vara styrande vid remittering och att patienterna ska ges tydlig information om vilka vårdgivare som finns tillgängliga inom vårdvalet.

text: Relevanta åtgärder kommer att företas om uppföljning visar att felaktigheter förekommer.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket utreder ett urval av de indikationer på överträdelser som anmäls till respektive uppmärksammas av Konkurrensverket. Beslut om vilka indikationer som ska prioriteras för fördjupad utredning fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy.

text: Konkurrensverket har tagit ställning till om ytterligare utredningsåtgärder i ärendet står i proportion till utsikten att kunna klarlägga omständigheterna kring de aktuella anskaffningarna. Mot bakgrund av vad som framkommit under utredningen anser Konkurrensverket att det inte föreligger tillräckliga skäl för att vidta ytterligare utredningsåtgärder. Med anledning av det avslutar Konkurrensverket utredningen.

text: Vår bedömning grundar sig i att de utredningsinsatser som är nödvändiga för att kunna ta ställning till om det skett en överträdelse inte är motiverade sett till våra möjligheter att nå önskat resultat med vår utredning.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit rådet Carl-Henrik Segenstedt Bergh.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: Apotekstjänster

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Vård och omsorg

publisher: Konkurrensverket

title: Apotekstjänster

org: kkv

sammanfattning: Här kan du ta del av ärenden med dnr 177–180/2025 och dnr 372–373/2025, apotekstjänster.

text: Vad ärendena rör

type: rubrik

text: Misstänkta konkurrensbegränsande avtal mellan konkurrenter som erbjuder apotekstjänster.

type: stycke

text: Varför ärendena prioriterats

text: Misstanken rör flera horisontella samarbeten som kan utgöra överträdelser av

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen

text: . De misstänkta överträdelserna rör en viktig marknad och det finns risk för skada för konkurrensen och konsumenterna.

text: Bakgrund

text: Konkurrensverket inledde under 2025 en utredning av flera misstänkta horisontella konkurrensbegränsande avtal mellan apotek. Misstankarna avser bilaterala konkurrensbegränsande samarbeten i syfte att avstå från att buda på sökord som motsvarar varandras varumärkes- och bolagsnamn vid sökordsannonsering.

text: Utredningen omfattade inledningsvis fyra traditionella apotekskedjor med fysiska butiker och välutvecklad e-handel samt tre så kallade nätapotek. Utredningen har efter sin första del begränsats till att omfatta fyra av dessa aktörer: Apotea Sverige AB, Kronans Apotek AB, Apotek Hjärtat AB och Apoteket AB.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Beslut om avskrivning, dnr 177–178/2025 – Meds Apotek AB Beslut om avskrivning, dnr 179/2025 – Apohem AB Meds och Apotek AB Beslut om avskrivning, dnr 373/2025 – Admenta Sweden AB

text: Fortsatt utredning

text: Inom ramen för utredningen har Konkurrensverket inhämtat information från såväl de berörda apoteken som andra relevanta marknadsaktörer. Under nu pågående utredningsdel tas ett utkast till beslut fram. Ett utkast till beslut kommer dels genomgå intern kvalitetssäkring, dels efter samråd med generaldirektören skickas till part för synpunkter.

text: Apoteksmarknaden är hårt reglerad vilket begränsar möjligheter till bland annat priskonkurrens och marknadsföring. På en sådan marknad kan andra konkurrensparametrar få relativt större betydelse. Marknadsföring syftar till att öka kännedomen om ett företag och till att öka dess försäljning. Konkurrensverket ser allvarligt på när företag utbyter information om hur de avser att marknadsföra sig.

text: Relaterad information

text: Ett ärendes gång – konkurrens

text: Så prioriterar vi i konkurrenstillsynen

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – apotekstjänster; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Meds Apotek AB, 559093– 4575, har överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 101 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF-fördraget, inom ramen för ärenden med dnr 177/2025 och 178/2025.

text: Bakgrund till ärendena

text: 1. Efter att Konkurrensverket uppmärksammats på att det förekommit kontakter mellan apoteksföretag rörande annonseringsstrategier avseende sökord motsvarande varumärkesnamn, inledde Konkurrensverket en utredning om Meds Apotek AB (Meds), jämte ett antal andra apoteksföretag, överträtt förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: . Utredning i ärendena med dnr 177/2025 och 178/2025 inleddes i februari 2025.

text: 2. Konkurrensverket har utrett om Meds avtalat eller samordnat sig med andra apoteksföretag verksamma i Sverige i samband med sökordsannonsering på Google Sök, som är en del av företagens marknadsföring, på ett sätt som begränsar konkurrensen.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Misstanken

text: 3. Utredningen har avsett en misstanke om att Meds i bilaterala kontakter med andra apoteksföretag avtalat eller samordnat sig om att avstå från att vid annonsering på Google Sök buda på sökord motsvarande det andra företagets varumärkesnamn. Misstanken var att Meds genom avtal eller samordnade förfaranden med andra apoteksföretag kunde begränsa konkurrensen och skada konsumenterna.

text: Utredningsåtgärder

text: 4. Under utredningen har Konkurrensverket ålagt Meds och andra apoteksföretag att inkomma med uppgifter om de potentiella överträdelserna. Vidare har Konkurrensverket inhämtat uppgifter om marknadsstrukturen, företagets marknadsföringsstrategier och hur sökordsannonsering på Google Sök fungerar.

text: Företaget

text: 5. Meds bildades 2016 och laserade sin e-handelssida 2018. Företaget är ett s.k. nätapotek vars verksamhet består i att bedriva import och export samt handel med receptbelagda läkemedel, egenvårdsprodukter och handelsvaror samt därmed förenlig verksamhet. Meds har sitt säte i Stockholm.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 6. Konkurrensverket har tagit del av korrespondens som visar att Meds har varit i kontakt med fyra andra apoteksföretag och diskuterat sina strategier för sökordsannonsering under 2018–2022.

text: 7. Det konkurrensrättsliga regelverket förutsätter att företag ska agera självständigt på marknaden, oberoende av sina konkurrenter.

text: 8. Enligt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: är avtal och samordnade förfaranden som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt otillåtna. Konkurrensverket ser allvarligt på fall där företag kontaktar varandra och diskuterar sina strategier. Att diskutera sökordsannonsering med konkurrenter kan strida mot förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete.

text: 9. Konkurrensverket bedömer löpande i varje enskilt fall om det finns grund för misstankarna mot de företag som är föremål för en utredning och hur en

text: pågående utredning ska inriktas och vad som ska granskas vidare. Vid denna bedömning beaktar Konkurrensverket särskilt om det finns förutsättningar att effektivt utreda och ingripa mot problemet, då Konkurrensverket har ett ansvar att använda sina resurser effektivt och ändamålsenligt.

text: 10. Vid en sammantagen bedömning finner Konkurrensverket inte skäl att fortsätta att utreda om Meds agerande strider mot

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: 11. Konkurrensverkets beslut att avsluta utredningen av Meds innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet är i överensstämmelse med konkurrensreglerna.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Hanna Lekås. Föredragande har varit sakkunniga Jana Horáková.

text: Anvisning om annan möjlighet till prövning

text: Konkurrensverkets beslut kan enligt

text: 7 kap. 1 §

text: KL inte överklagas. Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

type: avgorande


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Snowbike Scandinavia KB

title: Hindrat marknadstillträde - snowbikes

text: Ifrågasatt hinder för marknadstillträde - snowbikes

text: Ni har anmält att Svenska Liftanläggningars Organisation (SLAO) har hindrat införande av s.k. snowbikes på liftanläggningar som är medlemmar i SLAO.

text: Konkurrensverket gav i skrivelse den 4 mars 2003 SLAO tillfälle att yttra sig över anmälan. Svar från SLAO inkom den 30 april 2003 och av det framgår bl.a. att SLAO är en samarbetsorganisation som arbetar på uppdrag av medlemmarna. En av uppgifterna är att bedöma lämpligheten från säkerhetssynpunkt av vissa produkter och att ge medlemmarna rekommendationer beträffande dessa produkters användning i skidbackarna. SLAO har också uppgivit att organisationen inte har ingripit i de enskilda liftanläggningarnas möjligheter att fritt bestämma över sitt eget tjänste- och varuutbud, något som inte heller är SLAO :s uppgift, samt att det yttersta avgörandet beträffande användning av ej rekommenderade åkredskap ligger på den enskilde medlemsanläggningen.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör leda till en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen ( 1993:20 )

text: , KL. Enligt verkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL närmare granska de förhållanden som påtalats av Er. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta ärende.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Björn Lidén .

text: Barbro Forsberg

text: Björn Lidén

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Allt om Bostad i Skandinavien AB

title: Påstått missbruk - marknadsplats på internet för försäljning av bostäder

text: Påstådd överträdelse av förbudet mot konkurrensbegränsande avtal och missbruk av dominerande ställning – Bostadsannonsering på Internet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket har med anledning av vad som framkommit under utredningen beslutat att avskriva ärendet från vidare handläggning.

text: Ärendet

text: Allt om Bostad i Skandinavien AB (Allt om Bostad) har i en skrivelse till Konkurrensverket den 17 februari 2006 hemställt att verket ska förklara att Hemnet Service HNS AB:s (Hemnet) hot att utesluta fastighetsmäklare från deltagande på Hemnets webbplats om mäklarna deltar i verksamheter med syfte att bygga upp alternativ till Hemnets tjänst utgör missbruk av dominerande ställning enligt

text: 19 § konkurrenslagen

text: (KL). Allt om Bostad har vidare hemställt att verket ska förklara att Hemnets agerande i samråd med olika fastighetsmäklare för att motverka alternativ till Hemnets webbplats innebär en överträdelse av

text: 6 §

text: KL. Allt om Bostad har hemställt att Konkurrensverket vid vite ska ålägga Hemnet att upphöra med överträdelserna.

text: Hemnet driver sedan år 1998 en marknadsplats på Internet för bostäder som är till salu i Sverige via fastighetsmäklare. Allt om Bostad tillhandahåller sedan sommaren år 2005 en liknande webbplats. Allt om Bostads tjänst skiljer sig dock från Hemnets på så vis att denna förutom fastighetsmäklarannonser bland annat även inkluderar bostadsannonser från privatpersoner.

text: Hemnet har i nyhetsbrev publicerade på Hemnets webbplats daterade till den 24 oktober respektive 2 november 2005 uttryckt missnöje över att fastighetsmäklare som är anslutna till Hemnet deltar i verksamheter som syftar till att bygga upp webbplatser som utgör ett alternativ till Hemnet. Hemnet uppger att de ansvariga mäklarna kommer att kontaktas för att föra en diskussion om hur de ser på samarbetet kring Hemnet och i förlängningen ifrågasätta dessa mäklares medverkan på webbplatsen. Hemnet har därvid även uppmanat fastighetsmäklarna att säga nej till Allt om Bostads erbjudande att länka sina objekt från mäklarnas webbplatser.

text: Från och med januari 2006 har flera rättsprocesser i olika domstolar inletts mellan Allt om Bostad och Hemnet. Målen rör bland annat eventuella överträdelser av

text: marknadsföringslagen (1995:450)

text: och

text: upphovsrättslagen (1960:729)

text: , vilka kommer att bli föremål för prövning av Marknadsdomstolen respektive Stockholms tingsrätt.

text: Skäl för beslutet

text: Hemnet har i yttrande till Konkurrensverket uppgett bland annat följande över vad Allt om Bostad påtalat.

text: Hemnet har uppgett att man inte anser sig ha rätt att utesluta en fastighetsmäklare från Hemnets webbplats om denne bygger upp eller samarbetar med någon som bygger upp en till Hemnet konkurrerande webbplats. Någon sådan uteslutning har enligt Hemnet heller inte förekommit. Hemnet har vidare uppgett att man inte anser sig ha rätt att iscensätta ett samordnat förfarande som syftar till att på otillbörliga grunder ifrågasätta eller motverka Allt om Bostads verksamhet. Hemnet anser att nyhetsbreven inte heller ska uppfattas som så.

text: Hemnet har i yttrandet även uppgett att de aktuella nyhetsbreven har tagits bort från Hemnets webbplats.

text: Hemnet har efter skriftväxling med Konkurrensverket tagit bort de aktuella nyhetsbreven från sin webbplats. Mot bakgrund av detta finner Konkurrensverket att villkoren för att meddela ett åläggande enligt 23 § första stycket inte föreligger. Konkurrensverket finner inte tillräckliga skäl för att i övrigt driva utredningen vidare.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Konkurrensverket har beslutat att inte utreda saken vidare. De företag som berörs av beslutet kan därför vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit Jacob Bolin.

text: Gunnel Schön Jacob Bolin


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

title: Ifrågasatt konkurrensbegränsning avseende restaurang-, konferens- och kongressverksamhet

text: Påstått konkurrensproblem – Louis De Geer i Norrköping AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inom ramen för ett initiativärende vidare utreda Louis De Geer Konsert & Kongress i Norrköping AB:s verksamhet vad gäller den del som avser konferensverksamhet i privatägda lokaler mot bakgrund av 3 kap. 27§ tredje stycket och 28 §

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: . Konkurrensverket kommer inte att utreda övriga frågor.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket mottog den 15 februari 2010 ett klagomål avseende Louis De Geer Konsert & Kongress i Norrköping AB:s (”LDG”) verksamhet.

text: Sveriges Hotell- och Restaurangföretagare (”SHR”) har i huvudsak gjort gällande att LDG:s verksamhet är omfattande och erbjuder ett mycket brett utbud av konserter, konferenser, kongresser, restaurangverksamhet, klubb, dans och krogshower. SHR menar även att verksamheten, enligt kommunens egen redovisning, är utsatt för hård konkurrens från andra anläggningar vilket enligt SHR innebär att LDG konkurrerar med privata alternativ och därmed hotar att snedvrida eller hämma konkurrensen för näringsidkare i Norrköping och närbelägna orter.

text: SHR anger att verksamheten vid LDG snedvrider eller hämmar förutsättningarna för en fri konkurrens. SHR har inte uppmärksammat något särskilt förfarande utan ifrågasätter i första hand om verksamheten är förenlig med kommunal kompetens.

text: Under utredningens gång har uppgifter inhämtats från LDG och Norrköpings kommun.

text: Bland annat följande har framkommit. LDG har en verksamhet som består av konserter, kongresser, konferenser, lunchservering, catering, servering vid arrangemang på anläggningen, kongressbyrå och biljettbyrå. LDG har, enligt bolagsordning, som föremål för sin verksamhet att marknadsföra och hyra ut lokaler i -05 -050 1 02 , 08-24 55 43 .1 v1 , 4 20 KKV1

text: byggnader med samlingsnamnet ”Louis De Geer Konsert och Kongress” i Norrköping för kongress-, konferens-, konsert-, kultur- och restaurangverksamhet. Konferensverksamheten bedrivs till viss del i lokaler som ägs av en privat fastighetsägare.

text: I LDG:s årsredovisning avseende år 2009 anges att den stora konkurrensen från anläggningar runt om i landet är en av orsakerna till bolagets negativa resultat.

text: LDG är dotterbolag till Upplev Norrköping AB, vilka ägs av Norrköpings Rådhus AB och som i sin tur ägs av Norrköpings kommun.

text: Regelverk

text: Av 3 kap. 27-28 §§ KL följer att Stockholms tingsrätt på talan av Konkurrensverket under vissa förutsättningar kan förbjuda exempelvis en kommun eller annan juridisk person som kommunen direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande över, att tillämpa ett visst förfarande eller bedriva en viss verksamhet som snedvrider alternativt riskerar att snedvrida förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller hämmar alternativt riskerar att hämma förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Enligt förarbetena till

text: 3 kap. 28 §

text: KL skall det inte vara av betydelse i vilken rättslig form den offentlige aktören bedriver sin säljverksamhet .

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Konkurrensverket har mot denna bakgrund beslutat att inom ramen för ett initiativärende vidare utreda huruvida förbud kan meddelas med stöd av 3 kap. 27§ tredje stycket

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: avseende LDG:s verksamhet i den del den avser konferensverksamhet i privat ägda lokaler.

text: Orsaken till att övriga frågor i ärendet inte utreds vidare är att Konkurrensverket i det aktuella ärendet prioriterar ovan nämnt område.

text: Konkurrensverkets fortsatta utredning av LDG:s verksamhet, mot bakgrund av

text: 3 kap. 27 § tredje stycket konkurrenslagen (2008:579)

text: , kommer att ske inom ramen för ett initiativärende med dnr 148/2011. Detta innebär att Konkurrensverkets ärende med dnr 178/2010 kommer att avslutas.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda övriga frågor vidare innebär inte ett ställningstagande till om

text: konkurrenslagen

text: är tillämplig på dessa.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda vissa frågor vidare kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: En talan om förbud för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: väcks vid Stockholms tingsrätt.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Johan Hedelin. Föredragande har varit Lina Olsson.


arendetyp: 3.2.2 Misstänkt missbruk av dominerande ställning

motpart: MTR

nyckelord: 3.2.2 Misstänkt missbruk av dominerande ställning

title: SJ AB

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 178/2014 – SJ AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2014-05-19 (Dnr 178/2014)

text: Ett företag som avsåg att börja bedriva kommersiell tågverksamhet på en viss tågsträcka i Sverige gjorde gällande att SJ missbrukade sin dominerande ställning på tågmarknaden genom att vägra sälja företagets tågbiljetter på SJ-online (leveransvägran). Konkurrensverkets utredning visade inte att det är nödvändigt att ha tillgång till SJ-online (s.k. nödvändig nyttighet) för att kunna träda in och agera på den aktuella tågsträckan, något som krävs för att det ska kunna vara fråga om missbruk genom leveransvägran. Konkurrensverket beslutade därför att inte utreda frågan vidare.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – leveransvägran av tillträde till s.k. onlineförsäljning av fjärrtågbiljetter

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet från vidare handläggning.

text: Ärendet

text: MTR Express (Sweden) AB (MTR) har vid möten med Konkurrensverket den 7 mars och den 8 april 2014 samt i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 2 april 2014 gjort gällande att SJ AB (SJ) tillämpar ett förfarande i form av en leveransvägran som strider mot förbudet i

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL. Det påstådda missbruket består i att SJ vägrar MTR tillträde till sj.se, mobil.sj.se och applikationen ”Min resa” (SJ-online). SJ-online utgör en av SJ:s digitala försäljningskanaler där resenärer bl.a. kan tidsplanera sin resa och boka biljetter.

text: MTR har hemställt att Konkurrensverket, i enlighet med 3 kap. 1 § och 6 kap. 1 § KL, vid vite ska ålägga SJ att bevilja MTR, på icke-diskriminerande grunder och på samma kommersiella villkor som tillämpas av SJ idag i förhållande till SJ:s övriga avtalspartner/konkurrenter och på samma villkor som gäller för SJ:s eget utbud avseende t.ex. den visuella synligheten, tillgång till SJ-online. MTR har vidare uppgett att det föreligger fara i dröjsmål och därför även hemställt att åläggandet meddelas för tiden till dess att frågan slutligt har avgjorts (dvs. intermistiskt) enligt

text: 3 kap. 3 §

text: KL.

text: Bakgrund

text: MTR-koncernen, med bas i Hongkong, är enligt MTR ett av världens största tågföretag. Koncernen omsatte år 2012 cirka 30 miljarder SEK. MTR ansvarar sedan år 2009 för drift och underhåll av Stockholms tunnelbana. MTR planerar att under år 2015 lansera kommersiell tågtrafik mellan Stockholm och Göteborg.

text: MTR har i huvudsak anfört följande.

text: SJ har en dominerande ställning på marknaden för onlineförsäljning av fjärrtågbiljetter.

text: Onlineförsäljning av fjärrtågbiljetter utgör en egen relevant marknad. SJ har en mycket stark ställning på denna marknad som väl ligger över de procenttal som normalt anses medföra dominans (50 procents marknadsandel).

text: Fjärrtågtrafik är inte utbytbart mot lokal- och regionaltrafik. Biljetter för de olika trafikslagen säljs på olika sätt. De nämnda trafikslagen har inte samma egenskaper, de har olika priser och den tilltänkta konsumentanvändningen är olika. Fjärrtågtrafik utgör i allt väsentligt kommersiell trafik medan lokal- och regionaltrafik utgör trafik som har upphandlats.

text: Konkurrenstrycket från övriga färdmedel såsom bil, buss och flyg varierar mellan olika sträckor. Sträckan Stockholm – Göteborg är unik i det att sträckan är tillräckligt lång för att tåget ska vara en mycket stark konkurrent till bil och buss, och tillräckligt kort för att tåget ska vara en konkurrent till flyget sett till total restid från dörr till dörr. Uppskattningsvis sker 30 procent av trafiken mellan städerna med tåg, cirka 20 procent med flyg och 50 procent med bil eller buss.

text: Tillgång till SJ-online utgör en s.k. nödvändig nyttighet för att MTR ska kunna träda in och konkurrera på marknaden för fjärrtåg i Sverige. Detta eftersom det saknas såväl faktiskt som potentiellt substitut till SJ-online. SJ:s vägran att ge MTR tillgång till SJ-online utgör ett oöverstigligt hinder för MTR att träda in och agera på marknaden för fjärrtågtrafik i Sverige. SJ:s agerande får därför till följd att konkurrensen från MTR och från andra potentiella konkurrenter på denna marknad riskerar att helt elimineras.

text: Kostnaderna för att utveckla ett eget biljett- och bokningssystem består av investeringskostnader och marknadsföringskostnader. Investeringskostnader innefattar design, utformning och testning av försäljningssystemet. Marknadsföringskostnader består framförallt av onlineannonsering som är det mest effektiva sättet att dra trafik till en försäljningstjänst.

text: Genom att ge tillgång till SJ-online till vissa konkurrerande aktörer på marknaden men inte till MTR, ägnar sig SJ åt omotiverad särbehandling som snarast är att likställa med diskriminering.

text: SJ har på intet sätt visat att det föreligger objektivt godtagbara skäl för dess agerande. SJ har endast hänvisat till att MTR är en konkurrent och att den verksamhet som övriga aktörer som givits tillgång till SJ-online bedriver snarare utgör komplement till SJ:s egen verksamhet.

text: SJ har i huvudsak anfört följande.

text: För att underlätta avregleringen på den svenska tågmarknaden för passagerare bildades år 2000 Linkon AB, ett IT-bolag som utvecklar och tillhandahåller avancerade IT-lösningar för resebranschen. Linkon ägs av SJ men erbjuder sina tjänster till en rad aktörer. Syftet med Linkons bokningssystem, som kallas ”Petra”, är att det ska vara öppet för alla aktörer och möjliggöra effektiv och säker försäljning, distribution och avräkning mellan reseproducenter, återförsäljare och resenärer på marknaden för persontrafik. Förutsatt att respektive operatör väljer att ingå avtal med Linkon innehåller således Petra all data avseende tåg- buss- och tunnelbanelinjer i Sverige. För att försäljning ska kunna ske via en enskild aktörs webbplats, såsom exempelvis sj.se, hämtas all information ur Petra. På motsvarande sätt är t.ex. tågkompaniet.se, snälltåget.se, öresundståg.se, sj.se, alla resebyråer m.fl. anslutna till Petra. Såvitt SJ känner till finns det inte någon operatör som valt att ställa sig utanför Linkon.

text: Som i princip alla andra företag på marknaden för persontrafik har SJ en egen webbplats från vilken det är möjligt för SJ:s kunder att boka biljetter för dels SJ:s egen trafik dels för vissa av SJ:s samarbetspartners. Webbplatsen sj.se är SJ:s egen webbsida och säljapplikation vilken, liksom andra resebyråer, hämtar information från Linkon/Petra.

text: När SJ marknadsför resor marknadsför SJ inte sj.se som en separat säljkanal utan SJ som ett varumärke och de fördelar det innebär att resa med tåg. Sedan är det upp till kunden att välja hur kunden köper biljett, vilket kan ske t.ex. via internet, mobil, automat, per telefon till SJ:s kundtjänst, via resebyrå eller direkt på tåget. SJ:s fem huvudsakliga försäljningskanaler är digitalt (dvs. internet, mobilen och automater), resebyråer, ombud (t.ex. 7-eleven), servicecenter och resebutiker.

text: Det finns inget hinder för MTR att också etablera motsvarande försäljningskanaler. Frågan i ärendet är om MTR ska kunna undandra sig kostnaden för sina försäljningskanaler och tillhörande marknadsföringsåtgärder genom att tilltvinga sig tillträde till de kanaler som SJ redan har etablerat och utvecklat.

text: Det är kommersiella skäl som är orsaken till att SJ har tackat nej till ett aktuellt samarbete med MTR.

text: För att det överhuvudtaget ska kunna bli relevant att enligt bestämmelserna i KL utkräva en leveransskyldighet för SJ krävs dels att SJ har en dominerande ställning, dels att det är fråga om en s.k. nödvändig nyttighet i den bemärkelse som har utvecklats i EU-domstolens praxis.

text: När en resenär ska resa inom Sverige väljer resenären mellan att resa med tåg, buss, flyg och bil. Den relevanta marknaden som SJ är verksamt på är således marknaden för persontrafik i Sverige – dvs. persontrafik med alla nämnda trafikslag.

text: På denna marknad står tågtrafiken för högst 15 procent och SJ har en liten marknadsandel totalt sett och under inga omständigheter en dominerande ställning.

text: MTR kan redan idag ansluta sig till Linkons bokningssystem Petra vilket är den databas som biljettförsäljningen på SJ:s hemsida bygger på. Frågan i ärendet är emellertid om MTR ska ges rätt att även använda SJ:s digitala kanaler inklusive SJ:s webbplats som sådan för marknadsföring och försäljning av MTR:s tjänster dvs. om det utgör en nödvändig nyttighet för MTR att göra detta.

text: Med nödvändig nyttighet avses en infrastruktur som inte fysiskt eller lagligen kan dubbleras, t.ex. en hamn eller teleinfrastruktur. Enligt EU-domstolens praxis kan det inte under några omständigheter vara fråga om en nödvändig nyttighet enbart på den grund att det krävs vissa investeringar för att få tillgång till den påstådda nyttigheten (se EU-domstolens dom i Bronner-målet,

text: ). Att MTR kommer att ha kostnader för att marknadsföra sina tjänster eller för att bygga en egen webbplats kan således inte tillmätas någon betydelse vid bedömningen av om SJ:s biljettförsäljning via den egna webbplatsen kan anses utgöra en nödvändig nyttighet.

text: MTR:s påstående om otillåten diskriminering tillbakavisas med hänvisning till det ovan refererade fallet Bronner, enligt vilket otillåten diskriminering bara kan förekomma mellan företag som är befintliga kunder.

text: Utredningen

text: Konkurrensverket har i ärendet inhämtat marknadsinformation från representanter för en konkurrerande tågoperatör och en tågoperatör som tidigare övervägt att träda in på marknaden. Vidare har Konkurrensverket inhämtat information från representanter för X2AB, som är en branschorganisation där bl.a. MTR och SJ är delägare, angående ett utvecklingsprojekt gällande en nationell webbaserad reseplanerare med köpfunktion som planeras kunna tas i bruk under detta år.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket kan enligt

text: 3 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, ålägga ett företag som har en dominerande ställning att upphöra med ett förfarande som utgör missbruk enligt förbudet i

text: 2 kap. 7 §

text: KL eller

text: artikel 102 EUF-fördraget

text: . Sådant missbruk kan särskilt bestå i att dominanten begränsar produktion, marknader eller teknisk utveckling till skada för konsumenterna.

text: Enligt 3 kap. 3 § kan Konkurrensverket ålägga företag att upphöra med överträdelser av förbuden i KL för tiden till dess frågan slutligt har avgjorts.

text: Relevant marknad och dominerande ställning

text: En dominerande ställning har av EU-domstolen definierats som en stark ekonomisk ställning hos ett företag som gör det möjligt för företaget att i betydande omfattning agera oberoende av kunder och konkurrenter och i sista hand konsumenterna. För att kunna göra en bedömning av om ett företag har en dominerande ställning är det nödvändigt att definiera relevant produktmarknad och relevant geografisk marknad.

text: Beträffande den marknad där SJ:s leveransvägran påstås leda till konkurrensbegränsande effekter (nedströmsmarknaden) gör Konkurrensverket följande bedömning.

text: MTR planerar primärt att tillhandahålla kommersiell tågtrafik mellan Stockholm och Göteborg.

text: Vid avgränsning av relevant marknad ska utgångspunkt tas i snävast tänkbara marknad. Därefter ska det avgöras om det finns alternativ som är tillräckligt utbytbara för kunderna för att marknaden ska utvidgas till att även inkludera dessa alternativ.

text: Snävast tänkbara marknad i det aktuella fallet är tågtrafik mellan Stockholm och Göteborg. Frågan i ärendet är om denna marknad ska utvidgas till att omfatta ett större geografiskt område och/eller andra trafikslag. Eftersom frågan om det finns utbytbara trafikslag beror på vilken sträcka man utgår ifrån, är det i det aktuella ärendet naturligt att först ta ställning till den relevanta geografiska marknaden, för att sedan ta ställning till frågan om utbytbara trafikslag.

text: Såväl MTR som SJ har argumenterat för att den relevanta geografiska marknaden ska avgränsas till Sverige i sin helhet. MTR avser dock primärt att bedriva verksamhet mellan Stockholm och Göteborg. För kunder på denna sträcka kan tågresor på andra sträckor inte förväntas utgöra alternativ till tågresor på den förstnämnda sträckan. Det finns inte heller skäl att tro att tågoperatörerna snabbt och utan väsentliga tilläggskostnader kan flytta verksamhet från en sträcka till en annan. På det hittillsvarande utredningsunderlaget är det således mycket som talar för att relevant geografisk marknad i ärendet utgörs av sträckan Stockholm – Göteborg.

text: Frågan är sedan i vilken utsträckning som andra trafikslag såsom flyg, buss och bil utgör utbytbara alternativ för konsumenterna. MTR har gjort gällande att den aktuella sträckan är tillräckligt lång för att tåget ska vara en mycket stark konkurrent mot bil och buss och att sträckan är tillräckligt kort för att tåget ska vara en konkurrent till flyget sett till total restid från dörr till dörr. Även andra tågoperatörer uppger att andra trafikslag utgör ett konkurrenstryck på tågresor mellan Stockholm och Göteborg. Att det föreligger ett konkurrenstryck från andra trafikslag på sträckan Stockholm – Göteborg konstateras också i en nyligen

text: publicerad forskarrapport från Kungliga tekniska högskolan . Att olika trafikslag kan vara utbytbara med varandra följer även av EU-rättslig praxis.

text: För att ta ställning till MTR:s yrkande är det dock inte nödvändigt att slutligt definiera relevant nedströmsmarknad i ärendet. Det är inte heller nödvändigt att ta ställning till om onlineförsäljning av tågbiljetter kan anses utgöra en egen relevant uppströmsmarknad i ärendet på vilken SJ har en dominerande ställning.

text: Missbruk

text: Den rättsliga utgångspunkten är att företag har rätt att fritt välja handelspartner och disponera över sina tillgångar. Under vissa förutsättningar kan emellertid ett dominerande företags vägran att träffa avtal med en annan aktör utgöra ett förfarande som strider mot

text: 2 kap. 7 §

text: KL.

text: Det ska inledningsvis framhållas att ärendet inte gäller en vägran avseende sådan teknisk information om data avseende tåg- buss- och tunnelbanelinjer i Sverige som såväl SJ som andra tågoperatörer nyttjar för försäljning av biljetter via en enskild aktörs webbplats och som tillhandahålls på marknaden genom Linkons bokningssystem. Det är inte SJ:s tillgång till teknisk information som påstås utgöra en nödvändig nyttighet, utan tillgången till SJ-online som marknadsföringskanal.

text: Även om det förefaller ha förekommit vissa kontakter mellan SJ och MTR avseende möjligheten till tillgång till SJ-online så har parterna för närvarande inte någon avtalsrelation avseende SJ-online.

text: Vid bedömningen av om det utgör ett missbruk av en dominerande ställning att vägra ge en aktör, som inte redan är kund till dominanten, tillgång till en produkt eller tjänst, är EU-domstolens uttalanden i rättsfallet Bronner av betydelse. Målet gällde huruvida det utgjorde ett missbruk att det ledande tidningsföretaget i Österrike vägrade att ge ett mindre tidningsföretag tillgång till det rikstäckande tidningsutbäringssystem som det ledande tidningsföretaget hade byggt upp. Av EU-domstolens dom i målet – ett förhandsavgörande – framgår att det, för att det ska vara fråga om missbruk, krävs att vart och ett av de följande villkoren är uppfyllda:

text: • Vägran är av beskaffenhet att eliminera all konkurrens på nedströmsmarknaden från företaget som efterfrågar nyttigheten, • vägran inte är objektivt berättigad, och att

text: • nyttigheten i sig är oundgänglig (nödvändig) för att den som efterfrågar den ska kunna bedriva sin verksamhet, på så sätt att det inte finns något faktiskt eller potentiellt alternativ till nyttigheten.

text: Kraven för att det sistnämnda villkoret om oundgänglighet ska vara uppfyllt är högt ställda. I Bronner ansåg EU-domstolen att den tjänst som det mindre tidningsföretaget efterfrågade (tidningsutbärning) inte var oundgänglig, dvs. att det inte rörde sig om en s.k. nödvändig nyttighet. Domstolen framhöll härvid att det fanns andra sätt (än genom det aktuella tidningsutbärningssystemet) att distribuera dagstidningar på. Av betydelse var också att det inte föreföll föreligga några tekniska, lagliga eller ens ekonomiska hinder som gjorde det omöjligt, eller ens orimligt svårt, för varje utgivare av dagstidningar som så önskar att inrätta, själv eller i samarbete med andra utgivare, sitt eget system för tidningsutbärning.

text: När det gäller frågan om SJ:s vägran att ge MTR tillträde till SJ-online utgör ett missbruk gör Konkurrensverket följande överväganden.

text: För att SJ:s agerande ska anses vara otillåtet krävs att tillträde till SJ-online är oundgängligt för att kunna träda in och agera på den relevanta nedströmsmarknaden.

text: Om det finns något faktiskt eller potentiellt alternativ till SJ-online kan det av MTR begärda tillträdet inte anses vara objektivt nödvändigt.

text: Enligt vad som har framkommit i ärendet saknas det tekniska eller lagliga hinder för MTR att investera och bygga upp ett eget biljettförsäljningssystem som kan tillgodose MTR:s behov av att sälja tågbiljetter till sin tågtrafik. Utredningen ger inte stöd för att det är omöjligt, eller ens orimligt svårt, ur ett ekonomiskt perspektiv att med en egen uppbyggd biljettförsäljningskanal online åstadkomma en effektiv möjlighet att nå potentiella kunder i den grad som krävs för att kunna konkurrera på den aktuella sträckan.

text: MTR har inledningsvis i ärendet påstått att det krävs höga marknadsföringskostnader för att kompensera ett vägrat tillträde till SJ-online. Efter frågor från

text: Konkurrensverket har MTR dock vid flera tillfällen reviderat uppgifterna, varvid nivån på de påstådda marknadsföringskostnaderna kraftigt reducerats.

text: Konkurrensverket konstaterar att de marknadsföringskostnader som MTR uppger vara nödvändiga för att kompensera ett vägrat tillträde till SJ-online utgör en relativt låg andel av MTR:s totala inträdeskostnader.

text: Ett kundsegment utgörs av priskänsliga konsumenter. Dessa kan antas vara lyhörda för nya alternativ på marknaden och samtidigt även mer benägna att söka sig till nya, mer prisvärda alternativ. Ett annat viktigt kundsegment på sträckan Stockholm – Göteborg utgörs av affärsresenärer. Denna kundkategori torde i hög grad kunna nås genom försäljningskanaler i form av resebyråer. Till denna kundgrupp torde det således finnas andra betydelsefulla försäljningskanaler än SJ-online.

text: Utredningen har således inte visat att tillgång till SJ-online är oundgängligt för att kunna träda in och konkurrera på den aktuella sträckan. Därmed saknas det skäl att ta ställning till om vägran är av beskaffenhet att eliminera all effektiv konkurrens på den relevanta marknaden och det finns heller inte anledning att bedöma om vägran är objektivt berättigad (jfr de två första villkoren som EUdomstolen slog fast i målet Bronner, se ovan). Vidare saknar det betydelse om SJ har en dominerande ställning eller ej.

text: Såvitt avser MTR:s påstående om diskriminering bedömer Konkurrensverket att en eventuell diskriminering mellan befintliga kunder och icke-befintliga kunder inte i sig kan ligga till grund för ett åläggande om att leverera till en icke-befintlig kund. För att kunna ålägga leveransskyldighet till en icke-befintlig kund måste det visas att det föreligger en otillåten leveransvägran i enlighet med de relativt högt ställda kraven som beskrivits ovan. Det förhållandet att SJ ger tillgång till SJ-online till vissa tågoperatörer men inte till MTR kan alltså inte i sig utgöra grund för en skyldighet för SJ att ge MTR tillgång till SJ-online.

text: Med hänsyn till vad som har anförts ovan bedömer Konkurrensverket att det inte finns skäl att fortsätta utreda ärendet. Konkurrensverket skriver därför av ärendet från vidare handläggning.

text: Det saknas alltså förutsättningar för att meddela åläggande enligt

text: 3 kap. 1 §

text: KL i enlighet med MTR:s begäran. Frågan om intermistiskt åläggande är därmed inte aktuell.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av beslutet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 § konkurrenslagen

text: . Ett berört företag kan t.ex. vara det företag som påtalat ett visst förfarande för Konkurrensverket, om företagets rättsställning påverkas av verkets beslut eller om beslutet får påtaglig verkan för företaget.

text: Särskild talan om förbud mot missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL väcks genom ansökan om stämning vid Marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit konkurrensrådet Erik Westerström.

text: Kopia:

text: Advokat Elisabeth Eklund (ombud för SJ)


arendetyp: Företagsförvärv

beslutstyp: Åläggande Avskrivning

motpart: S:t Eriks AB, Meag VA-System AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Bygg och anläggning

title: S:t Eriks AB och Meag VA-System AB

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 178/2022 – S:t Eriks AB förvärv av Meag VA-System AB.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2022-02-10 (Dnr 736/2021)

text: S:t Eriks AB köpte i oktober samtliga aktier i Meag VA-system AB som bland annat konstruerar, tillverkar och säljer betongprodukter för ledningssystem inom VA-sektorn. Konkurrensverket beslutar att ålägga S:t Eriks AB att anmäla förvärvet till Konkurrensverket för prövning.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut om åläggande, dnr 736/2021

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2022-04-06 (Dnr 178/2022 )

text: Den 10 februari 2022 fattade Konkurrensverket beslut om att ålägga S:t Erik AB (S:t Eriks) att anmäla förvärvet av Meag VA-System AB (Meag). Detta efter att köpare av betongprodukter uppmärksammade Konkurrensverket på förvärvet som genomfördes den 21 oktober 2021. Koncentrationen var inte anmälningspliktig men Konkurrensverket fann att det var påkallat av särskilda skäl att koncentrationen prövades, bland annat mot bakgrund av indikationer på att den relevanta produktmarknaden kunde vara begränsad till betongprodukter för VA-infrastruktur samt att det inte kunde uteslutas att den relevanta geografiska marknaden var regional. S:t Eriks och Meag har en stark marknadsposition avseende betongprodukter och ett samgående mellan bolagen kunde ge upphov till ett minskat konkurrenstryck.

text: Konkurrensverket utredning pekar på att betongprodukter inom VA-infrastruktur möter ett konkurrenstryck från plastprodukter samt att den geografiska marknaden åtminstone är nationell.

text: Mot denna bakgrund bedömer Konkurrensverket att det inte är sannolikt att S:t Eriks förvärv av Meag påtagligt hämmar förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens.

text: Konkurrensverket lämnar S:t Eriks AB:s förvärv av ensam kontroll över Meag VA-System AB utan åtgärd.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut, dnr 178/2022

text: Åläggande att anmäla företagskoncentration

text: Beslut

text: S:t Eriks AB, 556203-5750, åläggs enligt

text: 4 kap. 7 § 1 konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, att senast den 3 mars 2022 anmäla förvärvet av Meag VA-System AB, 556166- 1454, till Konkurrensverket.

text: Anmälan ska ske enligt Konkurrensverkets föreskrifter om anmälan om företagskoncentration enligt

text: konkurrenslagen

text: KKVFS 2010:3

text: Bakgrund

text: S:t Eriks AB (S:t Eriks) ingår i industrigruppen Volati, där Volati AB är koncernmoder. S:t Eriks verksamhet består av tillverkning, marknadsföring och försäljning av mark-, tak- och infrasystem i betong samt produkter i natursten.

text: Meag VA-system AB (Meag) konstruerar, tillverkar och säljer betongprodukter för ledningssystem inom VA-sektorn och verkar som grossist för kompletterande material och produkter.

text: Den 21 oktober 2021 gick Volati AB ut med information i ett pressmeddelande om att avtal tecknats om att förvärva samtliga aktier i Meag. Samma dag gick S:t Eriks ut med information på sin webbplats om att S:t Eriks tecknat avtal om förvärv av samtliga aktier i Meag.

text: Efter offentliggörandet uppmärksammades Konkurrensverket på transaktionen av köpare av betongprodukter för VA-infrastruktur (vilket inkluderar rör, brunnar och avskiljare). Verket tog i samband med detta också kontakt med ytterligare köpare av dessa produkter.

text: Konkurrensverket beslutade den 6 december 2021 att ålägga Volati AB att tillhandahålla uppgifter och handlingar avseende S:t Eriks förvärv av Meag. De begärda uppgifterna och handlingarna gavs in till verket den 10 januari 2022. Volati AB har kommit in med ytterligare information den 2 februari och den 8 -04 -09 februari 2022. 2020 1, 2. v

text: Tillämpliga regler

text: S:t Eriks förvärv av Meag utgör en företagskoncentration enligt

text: 1 kap. 9 §

text: KL.

text: Enligt

text: 4 kap. 6 §

text: KL ska en företagskoncentration anmälas till Konkurrensverket om de berörda företagen tillsammans har haft en omsättning föregående räkenskapsår i Sverige som överstiger en miljard kronor (

text: 4 kap. 6 § 1

text: KL) och minst två av de berörda företagen har haft en omsättning i Sverige föregående räkenskapsår som överstiger 200 miljoner kronor för vart och ett av företagen (

text: 4 kap. 6 § 2

text: KL).

text: Enligt

text: 4 kap. 7 § 2

text: KL får part eller annan medverkande i en företagskoncentration frivilligt anmäla koncentrationen om omsättningskravet enligt

text: 4 kap. 6 § 1

text: KL är uppfyllt men omsättningen inte överstiger vad som anges i

text: 4 kap. 6 § 2

text: KL.

text: Konkurrensverket får enligt

text: 4 kap. 7 § 1

text: KL ålägga en part i en företagskoncentration att anmäla koncentrationen när det är påkallat av särskilda skäl, förutsatt att omsättningskravet enligt

text: 4 kap. 6 § 1

text: KL är uppfyllt.

text: Ett beslut om åläggande enligt

text: 4 kap. 7 § 1

text: KL kan inte överklagas med stöd av KL (

text: 7 kap. 1 §

text: KL). Enligt

text: 6 kap. 1 § 7

text: KL kan Konkurrensverket förena ett åläggande att anmäla en företagskoncentration med vite.

text: Konkurrensverkets skäl

text: Beräkning av omsättning S:t Eriks AB är indirekt ägt och kontrollerat av Volati AB. Den företagsgrupp som S:t Eriks tillhör (dvs. Volati) har haft en svensk omsättning på ca 5,9 miljarder kronor (2020, senaste räkenskapsår med tillgängliga omsättningsuppgifter). Meag har haft en svensk omsättning på ca 190 miljoner kronor (2020–2021, brutet räkenskapsår).

text: Eftersom S:t Eriks (inklusive den företagsgrupp som bolaget tillhör) och Meags sammanlagda svenska omsättning överstiger en miljard kronor har det varit möjligt att frivilligt anmäla företagskoncentrationen. Någon frivillig anmälan har inte getts in till Konkurrensverket. Det är dock möjligt för Konkurrensverket att ålägga S:t Eriks att anmäla koncentrationen om det är påkallat av särskilda skäl.

text: Särskilda skäl Syftet med prövningar av företagskoncentrationer är att koncentrationer som är skadliga för konkurrensen, och därmed för samhällsekonomin och konsumenterna, inte ska genomföras. Enligt

text: 4 kap. 1 §

text: KL ska en företagskoncentration förbjudas om den är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det.

text: I det pressmeddelande genom vilket S:t Eriks förvärv av Meag annonserades skrevs bland annat att: ”Genom förvärvet blir S:t Eriks en marknadsledande leverantör inom sin nisch samtidigt som det skapar möjligheter till betydande synergier[…] Meag Va-system[…] har en stark marknadsposition i Mellansverige och visar god lönsamhet. […] De adderar nya produktprogram till vårt erbjudande samtidigt som deras starka position i Mellansverige kompletterar vår redan starka position i södra och västra Sverige på ett mycket bra sätt.”

text: Av interna dokument som Volati AB gett in till Konkurrensverket som svar på verkets åläggande framkommer bland annat att förvärvet analyserats utifrån S:t Eriks och Meags marknadsposition inom ”traditionell betong VA”. I sitt svar på verkets åläggande redovisade också Volati AB sin syn på konkurrensförhållandet mellan S:t Eriks och Meag. Det noterades då bland annat att VA-produkter tillverkas i olika material. Vilket material som används ska ha förändrats över tid och ska också kunna skilja sig beroende på vilken typ av VAsystem (vattenlednings-, spillvatten- eller dagvattensystem) det är fråga om. För vattenledningssystem ska plast numera vara det material som främst används medan betong ska ha en marginell betydelse. För spillvatten- och dagvattensystem ska betong historiskt haft störst användning, men plast ska numera vara det material som främst används.

text: De kontakter som Konkurrensverket har tagit med köpare av betongprodukter för VA-infrastruktur har indikerat att S:t Eriks och Meag skulle vara de två största av totalt fyra mer betydande svenska tillverkare av den här typen av produkter. Dessa två andra tillverkare ska vara Benders (med en geografisk tyngdpunkt i södra Sverige) och Dahlgrens Cementgjuteri (med en geografisk tyngdpunkt i norra Sverige). Det har i dessa kontakter också indikerats att det i vissa delar av landet enbart skulle vara S:t Eriks och Meag som för närvarande kan leverera betongprodukter för VA-infrastruktur till ett konkurrenskraftigt pris. Här har också uppgetts att transportkostnaderna för den här typen av produkter generellt sett är höga och att möjligheten till import är begränsad.

text: Det har, i de kontakter som Konkurrensverket tagit, uppgetts att det i vissa fall finns en viss konkurrens mellan betongprodukter och produkter i andra material, främst plast, vid nyanläggning av VA-system. I andra fall föreskrivs betong som det material som ska användas vid nyläggning, vilket innebär att det saknas ett konkurrenstryck från produkter i andra material. Det har även uppgetts att konkurrens eller utbytbarhet mellan olika material inte är given vid omläggning eller reparation av befintliga VA-system.

text: Mot bakgrund av detta finns indikationer på att den relevanta produktmarknaden kan vara begränsad till olika typer av betongprodukter för VA-infrastruktur i form av spillvatten- eller dagvattensystem. Den relevanta geografiska avgränsningen av en sådan marknad tycks inte alltför vid, en mer regional avgränsning kan inte uteslutas. Någon slutlig marknadsavgränsning har inte

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Margé AB

title: Leveransvägran damkonfektion

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 19 februari 1999 anfört klagomål över att Ni utsatts för leveransvägran från Lindon A/S.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göranson. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Lennart Göranson

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Avgiftsssamverkan TV-kanaler

text: Ni har i skrivelse till Konsumentombudsmannen (KO) ifrågasatt förekomsten av kartellbildning mellan TV3 och Kanal 5 eftersom båda kanalerna inför en avgift för tittarna samtidigt per den 1 april 2001. KO har överlämnat Er skrivelse till Konkurrensverket för kännedom och eventuell handläggning.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL.

text: Det Ni påtalar, det samtidiga införandet av den nämnda avgiften, kan vara en följd av en sådan överenskommelse som enligt

text: 6 §

text: KL inte är tillåtet, men det kan också vara en följd av ändrade kostnader i tidigare led. Något konkret stöd för antagandet att kanalerna samarbetar har inte framkommit.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Högskolan i Jönköping - förfrågan angående köp av förmånsbil

text: Högskolan i Jönköping - avtal gällande förmånsbilar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Stiftelsen Högskolan i Jönköping har brutit mot lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) genom att år 2013 ingå avtal för leasing av förmånsbilar utan föregående annonsering enligt

text: 15 kap. 4 §

text: LOU.

text: Det avtal som ingåtts av Tekniska Högskolan i Jönköping AB för leasing av en förmånsbil den 7 mars 2013 understiger beloppsgränsen för direktupphandling enligt

text: 15 kap. 3 § andra stycket

text: LOU. Tekniska Högskolan i Jönköping AB har därmed inte åsidosatt annonseringsreglerna i LOU vid ingående av avtalet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket fick i sin omvärldsbevakning information om att Högskolan i Jönköping anskaffat förmånsbilar till sin personal utan att tillämpa annonseringsreglerna i LOU. Av denna anledning tillskrev Konkurrensverket Högskolan som sammanfattningsvis har uppgett följande.

text: Högskolan i Jönköping är en så kallad stiftelsehögskola som består av koncernmodern Stiftelsen Högskolan i Jönköping (Stiftelsen) och dess fem helägda dotterföretag, däribland Tekniska Högskolan i Jönköping AB (Tekniska Högskolan) och Högskoleservice i Jönköping AB (Högskoleservice). Stiftelsen driver all utbildnings- och forskningsverksamhet genom dotterbolagen. Stöd- och serviceverksamheten inom koncernen, inklusive inköp och upphandling, drivs genom Högskoleservice.

text: Den 13 december 2012 genomförde Högskoleservice, på uppdrag av Tekniska Högskolan, en avropsförfrågan enligt det statliga ramavtalet för förmånsbilar

text: (fordonsklass D). Eftersom inga anbud inkom tecknade Tekniska Högskolan den 7 mars 2013 avtal för leasing av en Volvo V70 II D4. Kontraktsvärdet beräknades till 195 660 kr.

text: Som skäl för direktupphandling avseende det kontrakt som tecknats av Tekniska Högskolan den 7 mars 2013 hänvisas till reglerna i 15 kap. 3 § andra stycket respektive

text: 4 kap. 5 § första stycket 1

text: LOU. Avsaknaden av svar på den avropsförfrågan som genomförts av Högskoleservice bedömdes av Tekniska Högskolan utgöra en sådan omständighet som enligt åberopade bestämmelser tillåter att direktupphandling används.

text: Stiftelsen har under år 2013 ingått följande avtal för leasing av förmånsbilar.

text: 1. Den 4 april 2013 tecknade Stiftelsen avtal för leasing av en Volvo V60 D4. Kontraktsvärdet beräknades till 206 316 kr. Avtalet föregicks inte av avrop från ramavtal eller annonsering enligt LOU.

text: 2. Den 19 april 2013 tecknade Stiftelsen avtal för leasing av en Volvo XC70 II. Kontraktsvärdet beräknades till 208 768 kr. Avtalet föregicks inte av avrop från ramavtal eller annonsering enligt LOU.

text: 3. Den 18 juni 2013 tecknade Stiftelsen avtal för leasing av en Volvo V70 II D4. Kontraktsvärdet beräknades till 192 852 kr. Avtalet föregicks inte av avrop från ramavtal eller annonsering enligt LOU.

text: 4. Den 26 juli 2013 tecknade Stiftelsen avtal för leasing av en BMW 120d xDrive. Kontraktsvärdet beräknades till 176 160 kr. Avtalet föregicks inte av avrop från ramavtal eller annonsering enligt LOU.

text: Som skäl för direktupphandling avseende de kontrakt som tecknats av Stiftelsen den 4 och 19 april samt 18 juni 2013 (avtal 1-3) hänvisas till reglerna i 15 kap. 3 § andra stycket respektive

text: 4 kap. 5 § första stycket 1

text: LOU. Avsaknaden av svar på den avropsförfrågan som tidigare genomförts av Högskoleservice bedömdes av Stiftelsen utgöra en sådan omständighet som enligt åberopade bestämmelser tillåter att direktupphandling används.

text: Som skäl för direktupphandling avseende det kontrakt som tecknats av Stiftelsen den 26 juli 2013 (avtal 4) hänvisas till

text: 15 kap. 3 § andra stycket

text: LOU. Kontraktets värde bedömdes understiga beloppsgränsen för direktupphandling.

text: Stiftelsen och Tekniska Högskolan har beretts möjlighet att yttra sig över Konkurrensverkets utkast till beslut. Enligt Stiftelsens och Tekniska Högskolans önskemål har Konkurrensverket förtydligat på vilka punkter Stiftelsen respektive Tekniska Högskolan är offentligt styrda organ. Konkurrensverket har även

text: förtydligat att Stiftelsen respektive Tekniska Högskolan är olika offentligt styrda organ och därmed olika upphandlande myndigheter.

text: Skäl

text: Rättsläget

text: LOU bygger på Europaparlamentets och Rådets direktiv

text: av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (direktiv

text: ). EU:s direktiv för offentlig upphandling utgör en viktig del i arbetet med att förverkliga den inre marknaden genom att främja den fria rörligheten för varor och tjänster inom EU och att få marknaden att fungera effektivt.

text: LOU innehåller förfaranderegler som ska tillämpas när upphandlande myndigheter tilldelar kontrakt med ekonomiska villkor till fristående aktörer. Dessa förfaranderegler kännetecknas av att offentliga upphandlingar som huvudregel ska annonseras (

text: 7 kap. 1 §

text: LOU) och att alla leverantörer ska ha rätt att lämna anbud eller att ansöka om att lämna anbud. Även vid upphandling som inte omfattas av direktiv

text: är annonsering huvudregel för att möjliggöra effektiv konkurrens. Regler avseende upphandling som inte omfattas av direktivet återfinns i

text: 15 kap.

text: LOU.

text: Enligt

text: 15 kap. 3 § andra stycket

text: LOU får direktupphandling användas om kontraktets värde uppgår till högst 15 procent av det tröskelvärde som avses i 3 kap. 1 § första stycket 2 och andra stycket. Vidare får direktupphandling användas i tillämplig omfattning i de fall förutsättningarna för förhandlat förfarande utan föregående annonsering som avses i 4 kap. 5-9 §§ är uppfyllda eller om det finns synnerliga skäl.

text: Av

text: 4 kap. 5 § första stycket 1

text: LOU framgår att en upphandlande myndighet får använda förhandlat förfarande utan föregående annonsering vid tilldelning av kontrakt som avser varor och tjänster om det vid ett öppet eller selektivt förfarande inte lämnats några anbudsansökningar eller inte lämnats några anbud eller inte lämnats några lämpliga anbud och de ursprungliga villkoren för kontraktet inte ändrats väsentligt.

text: Enligt

text: 15 kap. 3 a §

text: LOU ska värdet av ett kontrakt uppskattas till det totala belopp som ska betalas enligt kontraktet. En upphandling får inte delas upp i syfte att kringgå bestämmelserna i LOU. Den upphandlande myndigheten ska vid beräkningen beakta direktupphandlingar av samma slag gjorda av myndigheten under räkenskapsåret.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Frågan i ärendet är om förutsättningarna för undantag enligt bestämmelserna var uppfyllda vid Tekniska Högskolans respektive Stiftelsens anskaffning av förmånsbilar under år 2013.

text: Konkurrensverket kan inledningsvis konstatera att Tekniska Högskolan och Stiftelsen är offentligt styrda organ enligt

text: 2 kap. 12 §

text: LOU och har därmed skyldighet att iaktta den annonseringsplikt som följer av LOU. Med offentligt styrda organ avses bolag, föreningar, delägarförvaltningar, särskilt bildade samfällighetsföreningar och stiftelser som tillgodoser behov i det allmännas intresse, under förutsättning att behovet inte är av industriell eller kommersiell karaktär, och att organet är nära beroende av staten, regionala eller lokala myndigheter eller av andra organ som lyder under offentlig rätt.

text: Stiftelsen och Tekniska Högskolan är båda juridiska personer som tillgodoser behov i det allmännas intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär. Utöver kraven på juridisk person och tillgodoseende av ett behov i det allmännas intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär ska ett offentligt styrt organ ha en nära anknytning till offentliga myndigheter för att jämställas med en upphandlande myndighet. Denna anknytning föreligger om minst ett av de tre alternativa kriterierna offentlig finansiering, offentlig kontroll eller offentlig styrelserepresentation är uppfyllt (punkterna 1 till 3 i lagrummet).

text: Vad gäller Stiftelsen är rekvisitet om offentlig styrelserepresentation uppfyllt. Stiftelsestyrelsens ordförande och ledamöter utses av regeringen. Därutöver ingår rektor, en studentrepresentant och en lärarrepresentant som ordinarie ledamöter.

text: Vad gäller Tekniska Högskolan är kontrollrekvisitet uppfyllt. Tekniska Högskolan ägs till hundra procent av Stiftelsen, som är en upphandlande myndighet.

text: De aktuella kontrakten för leasing av förmånsbilar utgör varukontrakt enligt definitionen i

text: 2 kap. 21 §

text: LOU.

text: Avtal får ingås med en leverantör utan föregående annonsering endast i vissa i LOU specificerade undantagsfall, eller om avtalets värde understiger beloppsgränsen för direktupphandling. Undantagen från skyldigheten att annonsera upphandlingar ska enligt EU-domstolens och Högsta förvaltningsdomstolens praxis samt förarbetsuttalanden tolkas restriktivt.

text: Enligt

text: 4 kap 5 § första stycket 1

text: LOU har en upphandlande myndighet i vissa fall möjlighet att tillämpa direktupphandling om det vid ett annonserat upphandlingsförfarande inte har kommit in några anbud eller inte har lämnats några lämpliga anbud. En upphandlande myndighet kan således, när förutsättningarna enligt bestämmelserna är uppfyllda, använda sig av

text: direktupphandling för att på så vis täcka det behov som inte blivit tillgodosett vid en föregående annonsering.

text: Det är inte tillåtet att direktupphandla enligt

text: 4 kap. 5 § första stycket 1

text: LOU efter en

text: förnyad konkurrensutsättning

text: Konkurrensverket har härefter att ta ställning till huruvida de aktuella undantagsbestämmelserna kan tillämpas när den ursprungliga och resultatlösa anbudsinfordran har utgjorts av en förnyad konkurrensutsättning i ett ramavtal enligt

text: 5 kap. 7 §

text: LOU.

text: Konkurrensverket kan inledningsvis konstatera att ett ramavtal där samtliga villkor inte är angivna i ramavtalet inte utgör ett kontrakt i den mening som avses i

text: 2 kap. 10 §

text: LOU. Ett kontrakt uppstår först genom det enskilda avtal som träffas efter en förnyad konkurrensutsättning. Den ursprungliga ramavtalsupphandlingen är således, i en dylik situation, att betrakta som ett pågående öppet förfarande, där samtliga villkor fastställs först genom den förnyade konkurrensutsättningen.

text: Situationen när en upphandlande myndighet inte får några anbudssvar vid en förnyad konkurrensutsättning är dock inte i grunden densamma som när en upphandlande myndighet inte får in några anbud vid ett annonserat förfarande. Vid en förnyad konkurrensutsättning enligt

text: 5 kap. 7 §

text: LOU är det endast ramavtalsleverantörerna som ska bjudas in att lämna anbud. Andra leverantörer än de som har ingått ramavtal med den upphandlande myndigheten får inte delta i den förnyade konkurrensutsättningen. Vid en förnyad konkurrensutsättning tillsänds anbudsförfrågan således endast en begränsad krets av potentiella leverantörer. I förevarande fall har två leverantörer tillfrågats.

text: Skillnaden i att annonsera en upphandling och därmed erbjuda samtliga leverantörer på marknaden möjlighet att lämna anbud jämfört med förfarandet som tillämpas vid en förnyad konkurrensutsättning är enligt Konkurrensverkets uppfattning betydande. Situationen när en förnyad konkurrensutsättning inte har resulterat i några anbud kan därmed inte likställas med att den upphandlande myndigheten har genomfört ett resultatlöst annonserat förfarande enligt tillämplig bestämmelse i LOU. Enligt Konkurrensverkets uppfattning har Tekniska Högskolan härav inte fått direktupphandla med stöd av undantagsbestämmelsen i

text: 4 kap. 5 § första stycket 1

text: LOU.

text: Vad gäller Stiftelsens anskaffning av förmånsbilar under år 2013 kan tilläggas följande. Även om Tekniska Högskolan hade annonserat upphandlingen och därmed haft möjlighet att åberopa undantagsgrunden, hade det inte varit aktuellt för Stiftelsen att tillämpa den aktuella undantagsbestämmelsen på samma grund

text: som Tekniska Högskolan. Detta eftersom det rör sig om helt andra kontrakt än det som tidigare konkurrensutsatts.

text: Värdet av Stiftelsens kontrakt överskrider direktupphandlingsgränsen

text: För att avgöra vilka bestämmelser som en upphandlande myndighet har att förhålla sig till enligt LOU är det nödvändigt att fastställa ett kontrakts värde.

text: 15 kap.

text: LOU tillämpas bl.a. på kontrakt vars värde understiger aktuella tröskelvärden.

text: Värdet av ett kontrakt ska enligt

text: 15 kap. 3 a §

text: LOU uppskattas till det totala belopp som ska betalas enligt kontraktet. En upphandlande myndighet får således inte dela upp anskaffningar i syfte att kringgå bestämmelserna i LOU. Vidare ska den upphandlande myndigheten vid beräkningen av kontraktets värde beakta dels options- och förlängningsklausuler som om de utnyttjats, dels samtliga direktupphandlingar av samma slag gjorda under räkenskapsåret. Beräkningen är både framåt- och bakåtsyftande och innebär att den upphandlande myndigheten måste beakta såväl det tidigare som eventuellt framtida behovet under räkenskapsåret. En upphandlande myndighet måste därför ha kontroll över vilka upphandlingar som genomförs av samma slag inom myndigheten.

text: Vid beräkning av ett kontrakts totala värde är det varje upphandlande myndighets totala behov av den aktuella varan eller tjänsten som är relevant. Stiftelsen och Tekniska Högskolan tillhör samma koncern men är olika juridiska personer och utgör olika upphandlande myndigheter. Beräkningen av kontraktsvärdet avseende Stiftelsens respektive Tekniska Högskolans anskaffningar av förmånsbilar under år 2013 ska således göras var för sig.

text: Konkurrensverket konstaterar att Tekniska Högskolans kontrakt för leasing av en förmånsbil under år 2013 understiger beloppsgränsen för direktupphandling. Oavsett Tekniska Högskolans felaktiga åberopande av undantagsbestämmelsen i

text: 4 kap. 5 § första stycket 1

text: LOU har Tekniska Högskolans kontrakt inte varit oförenligt med annonseringsreglerna i LOU.

text: Vad gäller Stiftelsen framgår att det redan under våren 2013 stått klart att samtliga fyra förmånsbilar skulle anskaffas under året. Stiftelsens behov av förmånsbilar har vidare i viss mån varit förutsebart eftersom rätten till förmånsbil framgår av anställningsavtal. Eftersom Stiftelsens samtliga kontrakt för leasing av förmånsbilar under år 2013 utgör direktupphandlingar av samma slag kan värdet av de olika direktupphandlingarna inte beräknas var för sig.

text: Av de uppgifter som Stiftelsen har lämnat till Konkurrensverket framgår att det sammanlagda värdet av de tecknade kontrakten för leasing av förmånsbilar under år 2013 uppgår till 784 096 kr exklusive moms. Beloppsgränsen för direktupphandling uppgick år 2013 till 284 631 kr.

text: Eftersom avtalens sammanlagda värde överstiger direktupphandlingsgränsen och det inte har förelegat omständigheter som medför att avtal fick ingås utan föregående annonsering, utgör Stiftelsens avtal för leasing av förmånsbilar under år 2013 enligt Konkurrensverkets bedömning otillåtna direktupphandlingar.

text: Slutsats

text: Konkurrensverket bedömer, mot bakgrund av det ovan anförda, att Stiftelsens kontrakt för leasing av förmånsbilar borde ha upphandlats enligt reglerna i

text: 15 kap.

text: LOU. Eftersom så inte har skett utgör de aktuella kontrakten otillåtna direktupphandlingar.

text: Konkurrensverket har bland annat möjlighet att ansöka om upphandlingsskadeavgift enligt

text: 17 kap. 1 §

text: LOU när en upphandlande myndighet har ingått ett avtal utan nödvändig annonsering (otillåten direktupphandling). I detta fall är upphandlingsskadeavgift inte möjlig eftersom preskriptionsfristen för en sådan ansökan har löpt ut.

text: Konkurrensverket har avslutningsvis noterat att Stiftelsen uppgett att den, inom ramen för en omorganisation inom koncernen, själv konstaterat att det finns behov av att se över och utveckla rutinerna för inköp och upphandling.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Anna Hagersten.

text: HUR MAN ÖVERKLAGAR, bilaga 1.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Göteborgs Hamn – tilläggsavtal till koncessionsavtal

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Therese Eriksson.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


title: Varbergs kommun – markarbeten

text: Varbergs kommun – inköp av markarbeten

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi har via vår omvärldsbevakning uppmärksammats på att ni har köpt markarbetstjänster till projekt Smeakalles äng från PEAB till á-priser som överstiger det aktuella ramavtalets priser.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp. Därför skriver vi av ärendet.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Magnus Johansson. Föredragande har varit Andreas Kanellopoulos.

text: Magnus Johansson

text: Andreas Kanellopoulos -16 -126 10 2, .0 v2 , 6 40 08-24 55 43 KV1 K

text: Konkurrensverkets prioriteringar


arendetyp: 3.2.1 Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – apotekstjänster; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Apohem AB, 559094–8401, och Meds Apotek AB, 559093–4575, tillsammans eller med andra företag, har överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 101 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF-fördraget, inom ramen för ärende med dnr 179/2025.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Efter att Konkurrensverket uppmärksammats på att det förekommit kontakter mellan apoteksföretag rörande annonseringsstrategier avseende sökord motsvarande varumärkesnamn, inledde Konkurrensverket en utredning om Apohem AB (Apohem) och Meds Apotek AB (Meds), jämte ett antal andra apoteksföretag, överträtt förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: . Utredning i ärende med dnr 179/2025 inleddes i februari 2025.

text: 2. Konkurrensverket har utrett om Apohem och Meds avtalat eller samordnat sig med varandra eller med andra apoteksföretag verksamma i Sverige i

text: samband med sökordsannonsering på Google Sök, som är en del av företagens marknadsföring, på ett sätt som begränsar konkurrensen.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Misstanken

text: 3. Utredningen har avsett en misstanke om att Apohem och Meds i bilaterala kontakter med varandra och andra apoteksföretag avtalat eller samordnat sig om att avstå från att vid annonsering på Google Sök buda på sökord motsvarande det andra företagets varumärkesnamn. Misstanken var att företagen genom avtal eller samordnade förfaranden kunde begränsa konkurrensen och skada konsumenterna.

text: Utredningsåtgärder

text: 4. Under utredningen har Konkurrensverket ålagt Apohem och Meds att inkomma med uppgifter om de potentiella överträdelserna. Vidare har Konkurrensverket inhämtat uppgifter om marknadsstrukturen, företagens marknadsföringsstrategier och hur sökordsannonsering på Google Sök fungerar.

text: Företagen

text: 5. Apohem bildades 2016 och ingår i Axel-Johnson Aktiebolag, 556223–6959. Apohem är ett s.k. nätapotek vars verksamhet består i att bedriva import, export, handel och försäljning av apoteksnära handelsvaror, läkemedel och kringliggande sortiment och därmed förenlig verksamhet. Apohem har sitt säte i Stockholm.

text: 6. Meds bildades 2016 och laserade sin e-handelssida 2018. Företaget är ett s.k. nätapotek vars verksamhet består i att bedriva import och export samt handel med receptbelagda läkemedel, egenvårdsprodukter och handelsvaror samt därmed förenlig verksamhet. Meds har sitt säte i Stockholm.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 7. Konkurrensverket har tagit del av korrespondens som visar att Meds har varit i kontakt med Apohem och tre andra apoteksföretag och diskuterat sina strategier för sökordsannonsering under 2018–2022. Apohem har varit i kontakt med Meds och fyra andra apoteksföretag under 2020–2023.

text: 8. Det konkurrensrättsliga regelverket förutsätter att företag ska agera självständigt på marknaden, oberoende av sina konkurrenter.

text: 9. Enligt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: är avtal och samordnade förfaranden som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa

text: eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt otillåtna. Konkurrensverket ser allvarligt på fall där företag kontaktar varandra och diskuterar sina strategier. Att diskutera sökordsannonsering med konkurrenter kan strida mot förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete.

text: 10. Konkurrensverket bedömer löpande i varje enskilt fall om det finns grund för misstankarna mot de företag som är föremål för en utredning och hur en pågående utredning ska inriktas och vad som ska granskas vidare. Vid denna bedömning beaktar Konkurrensverket särskilt om det finns förutsättningar att effektivt utreda och ingripa mot problemet, då Konkurrensverket har ett ansvar att använda sina resurser effektivt och ändamålsenligt.

text: 11. Vid en sammantagen bedömning finner Konkurrensverket inte skäl att fortsätta att utreda om Apohems och Meds agerande strider mot

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: 12. Konkurrensverkets beslut att avsluta utredningen innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet är i överensstämmelse med konkurrensreglerna.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Hanna Lekås. Föredragande har varit sakkunniga Malin Berg von Linde.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Anvisning om annan möjlighet till prövning

text: Konkurrensverkets beslut kan enligt

text: 7 kap. 1 §

text: KL inte överklagas. Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


title: Linköpings universitet – Köp av bildflödescytometer

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Konkurrensverket kommer inte att ytterligare utreda Linköpings universitets köp av bildflödescytometer ImageStreamX Mark II.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket initierade ärendet efter att ha uppmärksammat Linköpings universitets meddelande om frivillig förhandsinsyn avseende köp av bildflödescytometer ImageStreamX Mark II. Som skäl för att tilldela kontrakt utan föregående annonsering angavs undantaget för tekniska skäl i

text: 4 kap. 5 § första stycket 2 lagen (2007:1091)

text: om offentlig upphandling.

text: Konkurrensverket bad Linköpings universitet att bl.a. redogöra för bakgrunden till inköpet av bildflödescytometern, samt varför endast den valda leverantören kunde tillgodose Linköpings universitets behov.

text: Linköpings universitet har i svar redogjort för användandet av bildflödescytometri som en ny och förbättrad teknik inom flödescytometrin (dvs. undersökning av celler i en vätska med hjälp av laserljus). Linköpings universitet redogjorde vidare för den marknadsanalys som vidtogs i samband med inköpet av bildflödescytometern. Marknadsanalysen bestod av fem olika delar, nämligen (i) deltagande av beställarna i världskongress för flödescytometri, (ii) litteratursökningar i relevant databas, (iii) kontakt med Göteborgs universitet som tidigare har köpt ImageStream-instrumentet, (iv) sökning på Google efter ”imaging flow cytometry” där endast Amnis kom upp som tillverkare av just bildflödescytometrar, samt (v) publicering av annonsen i Europa via DiBus (som inte medförde någon reaktion från marknaden). Mot bakgrund av denna marknadsanalys finns det enligt Linköpings universitet endast en tillverkare och

text: en återförsäljare av det patenterade instrumentet med den eftersökta tekniken bildflödescytometri.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att effektivt utreda och ingripa mot problemet.

text: Med hänsyn till de uppgifter som framkommit i utredningen och sett till den omfattande utredning som Konkurrensverket uppskattar att ärendet kommer att kräva för att utreda ärendet så att det kan avgöras om en överträdelse har skett, bedömer Konkurrensverket att det inte finns tillräckliga skäl att närmare granska det aktuella köpet av bildflödescytometer ImageStreamX Mark II. Detta innebär emellertid inte att Konkurrensverket har tagit ställning till om Linköpings universitets köp av bildflödescytometer ImageStreamX Mark II utan föregående annonsering har varit tillåten.

text: Mot bakgrund av det ovan sagda ska ärendet skrivas av.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Therese Eriksson.


title: Skellefteå kommun – ramavtal avseende byggservice

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era avrop på ramavtal avseende byggservice. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Magnus Johansson. Föredragande har varit Karin Montelius.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.