beslutstyp: Gryningsräd Stämningsansökning Konkurrensskadeavgift Dom

motpart: TDC i Uppsala AB , Uppsala Taxi 100 000 AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Fordon, färdmedel, resande

title: TDC i Uppsala AB och Uppsala Taxi 100 000 AB

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 1097/2004 –TDC i Uppsala AB och Uppsala Taxi 100 000 AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2004-12-08 (Dnr 1097/2004)

text: Yrkande om konkurrensskadeavgift på sammanlagt 275 000 kronor

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Tingsrätten

text: 2006-12-01 (T- 3104-04)

text: Ogillade Konkurrensverkets talan. Domen har vunnit laga kraft.

text: Ansökan om stämning Kärande

text: Konkurrensverket, 103 85 STOCKHOLM

text: Svarande

text: 1. T D C i Uppsala AB, org. nr. 556443-4347, Sågargatan 22, 753 18 UPPSALA Ombud: Advokat AA Hamilton & Co Advokatbyrå HB, Box 715, 101 33 STOCKHOLM 2. Uppsala Taxi 100 000 AB, org. nr. 556291-6345, Portalgatan 13, 754 23 UPPSALA

text: Saken

text: Konkurrensskadeavgift enligt

text: 26 § konkurrenslagen (1993:20)

text: _____________________________ Yrkande

text: Konkurrensverket yrkar att tingsrätten förpliktar T D C i Uppsala AB och Uppsala Taxi 100 000 AB att betala konkurrensskadeavgift med följande belopp: T D C i Uppsala AB sjuttiofemtusen [75 000] kronor Uppsala Taxi 100 000 AB tvåhundratusen [200 000] kronor

text: Grunder

text: 1. Företagen T D C i Uppsala AB och Uppsala Taxi 100 000 AB har uppsåtligen eller av oaktsamhet överträtt förbudet i

text: 6 §

text: KL genom att ingå avtal eller tillämpa samordnat förfarande som haft till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller gett ett sådant resultat.

text: 2. Avtalet eller det samordnade förfarandet har inneburit att marknaden kontrollerats eller begränsats.

text: 3. Överträdelsen har ägt rum under tiden februari – 14 april 2004 och är inte ringa.

text: Bakgrund

text: 4. Den 22 december 2003 tecknade det Stockholmsbaserade företaget Taxi 020 och det Uppsalabaserade företaget Taxi 018 ett samarbetsavtal. Samarbetet innebär att Taxi 018:s åkare sedan den 1 mars 2004 är anslutna till Taxi 020:s beställningscentral och verksamma under varumärket Taxi 020. Nyheten om samarbetsavtalet spreds i januari 2004.

text: 5. Taxi 020 fick i slutet av februari 2004 del av ett informationsbrev där T D C i Uppsala AB:s åkare uppmanades att prioritera Uppsala central i syfte att utestänga nyetablerade Taxi 020 från marknaden. Uppmaningen baserades på en överenskommelse som T D C i Uppsala AB gjort med Uppsala Taxi 100 000 AB. Taxi 020 kontaktade härvid Konkurrensverket.

text: 6. Informationsbrevet gav Konkurrensverket anledning att misstänka att bolagen överträtt förbudet i

text: 6 §

text: KL. Verket genomförde därför den 14 april 2004, efter beslut av Stockholms tingsrätt , en undersökning enligt

text: 47 §

text: KL hos parterna.

text: Företagen

text: Taxi Kurir

text: 7. Taxi Kurir i Uppsala är registrerat under firma T D C i Uppsala AB (Taxi Kurir). Taxi Kurir är ett helägt dotterbolag till Taxi Kurir Stockholm AB, som i sin tur är ett helägt dotterbolag till Taxi Kurir AB.

text: 8. Taxi Kurir bedriver beställningscentral för taxi och har 68 stycken taxifordon anslutna. Företaget hade under bokslutsperioden juli 2002 - juni 2003 en omsättning på ca 7,5 miljoner kronor.

text: 9. Taxi Kurir har ett helägt dotterbolag, AB Taxa, som bedriver åkeriverksamhet (taxitrafik). Taxi Kurir och AB Taxa har samma verkställande direktör och styrelse, samt är registrerade på samma adress.

text: Uppsala Taxi

text: 10. Uppsala Taxi 100 000 AB (Uppsala Taxi) bedriver beställningscentral för taxi och är Uppsalas största taxiföretag. Företaget har 122 stycken taxifordon anslutna till sin beställningscentral. Omsättningen år 2002 var ca 19,9 miljoner kronor.

text: Taxi 018

text: 11. Taxi 018 har sedan år 1999 bedrivit beställningscentral i Uppsala för taxi. Företaget ingick i december 2003 ett samarbetsavtal med Taxi 020. Sedan dess tecknar alla åkare transportöravtal med Taxi 020 istället för med Taxi 018. Taxi 018 finns emellertid kvar på marknaden och har ett avtal med Uppsala kommun om skoltransporter.

text: Taxi 020

text: 12. Taxi 020:s huvudsakliga verksamhet är att bedriva beställningscentral och annan serviceverksamhet för till bolaget anslutna transportörer. Taxi 020 har 20 stycken anslutna fordon i Uppsala.

text: Marknaden

text: Marknadsstruktur

text: 13. Ett genomgående kännetecken för taxibranschen är det stora inslaget av små åkerier som samverkar inom olika former av gemensamma säljorganisationer. Gemensamt för säljorganisationerna är att de enskilda medlemmarna inte konkurrerar med varandra i fråga om priser, service, marknadsföring m.m. Istället profilerar sig de enskilda åkerierna under säljorganisationens varumärke.

text: 14. En vanlig typ av säljorganisation inom taxi är en gemensam beställningscentral (växel) som tar emot kundernas beställningar och fördelar uppdragen till de anslutna åkerierna. Förhållandet mellan beställningscentraler och anslutna taxiföretag (transportörer) regleras i allmänhet av s.k. transportöravtal. Verksamheten inom ramen för säljorganisationen styrs centralt av ett gemensamt regelverk för alla anslutna åkerier.

text: 15. I Uppsala finns det 5 stycken konkurrerande beställningscentraler till vilka det finns sammanlagt ca 240 bilar anslutna. Vidare finns 20-talet fristående åkare, dvs. åkare som inte tillhör en gemensam säljorganisation, som konkurrerar på regelbunden basis och ytterligare ett 20-tal fristående åkare som konkurrerar sporadiskt under vissa tider. Enligt officiell statistik fanns det 285 stycken registrerade taxibilar i Uppsala kommun vid årsskiftet 2002/2003.

text: 16. Marknaden för taxitransporter kan delas in i undermarknaderna samhällsbetalda transporter respektive privatbetalda transporter. Dessa marknader skiljer sig åt i flera avseenden. Exempelvis kan krav på samåkning förekomma vid samhällsbetalda transporter, vilket kan påverka färdsträckan och den tid när transporten sker. En annan väsentlig skillnad hänför sig till vem som efterfrågar och betalar för transporten. Vidare upphandlas samhällsbetalda transporter för en viss period av kommunen eller landstinget, medan privatbetalda transporter normalt efterfrågas kontinuerligt utan något upphandlingsförfarande.

text: Samhällsbetalda transporter

text: 17. Samhällsbetalda transporter utgör ungefär hälften av alla persontransporter för Taxi Kurir och Uppsala Taxi.

text: 18. De till antalet flesta samhällsbetalda transporterna i Uppsala kommun utgörs av färdtjänst och skoltransport, vilka upphandlas av kommunen. Sjuktransporterna utgör en mindre del och upphandlas av landstinget.

text: 19. Kommunen har inte upphandlat färdtjänsttransporter sedan 1993-1994. Färdtjänsttransporter, med undantag av specialtransporter, går till så att kunden använder sig av valfritt taxibolag, under förutsättning att bolaget i fråga har färdtjänstavtal med kommunen. Taxi Kurir innehar ca 10 procent och Uppsala Taxi ca 70 procent av marknaden för färdtjänsttransporter (inklusive riksfärdtjänst och s.k. förvaltningsresor). Taxi 020 har inte något avtal med kommunen. Omsättningen uppskattas till 65 mkr.

text: 20. Skoltransporter upphandlas av Uppsala kommun vart tredje år. Omsättningen på marknaden för skoltransporter uppskattades under den senaste upphandlingen i augusti 2003 till 22 mkr. Idag innehar Taxi Kurir ca 45 procent och Uppsala Taxi 14 procent av marknaden.

text: 21. Upplands Lokaltrafik ombesörjde den senaste upphandlingen av sjuktransporter åt Landstinget i Uppsala under våren 2001. Sett till antalet resenärer innehar Taxi Kurir ca 42 procent och Uppsala Taxi ca 3 procent av marknaden för sjuktransporter. Sjuktransporter omsätter ca 38 mkr årligen.

text: 22. Med hänsyn till att samhällsbetalda transporter upphandlas oregelbundet och till att nyetablerade företag utestängs tills dess att nya upphandlingar påbörjas, är Taxi 020:s etablering i Uppsala beroende av att bolaget kan etablera sig på marknaden för privatbetalda transporter.

text: Privatbetalda transporter

text: 23. Privatbetalda transporter skiljer sig från samhällsbetalda transporter bland annat genom att konkurrensen sker löpande på marknaden. Ungefär hälften av Taxi Kurirs och Uppsala Taxis omsättning utgörs av intäkter från privatbetalda transporter.

text: 24. En stor del av de privatbetalda transporterna sker på morgonen då kunderna transporteras till flyg, tåg, hotell eller möten och på eftermiddagen då kunderna återvänder.

text: Uppsala central

text: 25. Uppsala central (Centralen) är Sveriges näst mest frekventerade järnvägsstation. Det är den enskilt viktigaste platsen för upptagning av kunder.

text: 26. Den aktuella upphämtningsplatsen är sedan länge den plats på Centralen varifrån taxiresor utgår. Det är därför den plats dit kunderna söker sig. En normal arbetsdag utgår uppskattningsvis 100 körningar från Centralen och många av de körningar som utgår från platsen resulterar även i en återresa. Centralen är även av betydelse ur marknadsföringssynpunkt och det är viktigt för företagen att finnas representerade på platsen.

text: 27. På Uppsala central finns det uppskattningsvis, inklusive två extra körfält avsedda för bussar, 20 stycken uppställningsplatser för taxitransporter.

text: Överträdelsen

text: 28. Den 22 december 2003 tecknade det Stockholmsbaserade företaget Taxi 020 och det Uppsalabaserade företaget Taxi 018 ett samarbetsavtal. Samarbetet innebär att Taxi 018:s åkare sedan den 1 mars 2004 är anslutna till Taxi 020:s beställningscentral och verksamma under varumärket Taxi 020. Detta kom till Taxi Kurir och Uppsala Taxis kännedom i december 2003 respektive i januari 2004.

text: 29. I februari 2004 kom Taxi Kurir och Uppsala Taxi genom sina respektive verkställande direktörer överens om att utestänga nyetablerade Taxi 020 från marknaden för taxitransporter i Uppsala genom att öka omfattningen av taxibilar på Centralen fr.o.m. den 1 mars 2004, det vill säga datumet för Taxi 020:s etablering i Uppsala.

text: 30. Överenskommelsen har genomförts på så sätt att Taxi Kurir och Uppsala Taxi samtidigt har gått ut med information till åkarna om att vistas så mycket som

text: möjligt på Centralen under arbetspassen. Båda bolagen har infört nya områdesindelningar med innebörden att Centralen blivit ett separat område där förarna varit tvungna att vänta för att få förtur till transporter via växeln. Taxi Kurir ändrade området Akademiska sjukhuset till att enbart utgöra ett lämningsområde och inte, som tidigare, även ett hämtningsområde. Taxi Kurir införde även prioritetsförändringar i beställningscentralen som innebar att taxibilar på Centralen har förtur till transportuppdrag. Uppsala Taxi har infört speciella scheman med innebörden att tio bilar i taget ”[avdelats] till att enbart bevaka Centralen” mellan 06.30 till 10.30. Taxi Kurir har försökt planera sina åtgärder så att åtminstone tio av företagets bilar står samtidigt på Centralen mellan 09.00 till 13.00.

text: 31. Parterna har genom att öka antalet fordon på uppställningsplatserna för taxibilar på Centralen, begränsat Taxi 020:s och övriga konkurrenters tillträde till marknaden. Förfarandet leder till lägre intäkter och minskade möjligheter för konkurrenter att marknadsföra sig på Centralen.

text: 32. Det ökade antalet taxibilar ledde till att Taxi 020, efter etableringen den 1 mars, hade svårigheter att få kundtransporter från Centralen. Taxi 020:s andel av kundtransporterna från Centralen blev därigenom lägre än den andel som Taxi 018 hade haft före den 1 mars 2004.

text: Rättsliga utgångspunkter

text: Allmänt om förbudet i

text: 6 §

text: KL

text: 33. Enligt

text: 6 §

text: KL är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat.

text: Avtal eller samordnat förfarande

text: 34. För att ett visst förfarande skall omfattas av förbudet i

text: 6 §

text: KL krävs bl.a. att det är fråga om samarbete mellan två eller flera företag och att samarbetet har sin grund i ett avtal, samordnat förfarande av företag eller beslut av en sammanslutning av företag (

text: 3 §

text: KL).

text: 35. Ett avtal kan ha formen av såväl formellt bindande överenskommelser mellan två eller flera företag, som arrangemang där ett företag frivilligt åtar sig att begränsa sin frihet att agera på marknaden. Även s.k. gentlemen’s agreements och informella muntliga överenskommelser omfattas av avtalsbegreppet i

text: 6 §

text: KL. Minimikravet för att det skall vara fråga om ett avtal torde vara att det uttryckts en gemensam avsikt från berörda parter att agera på marknaden på ett visst sätt.

text: 36. Samordnat förfarande innebär att två eller flera företag utan direkt avtal tillämpar ett visst förfarande i samförstånd. Samordnat förfarande förutsätter inte att företagen åtar sig några förpliktelser gentemot varandra, utan det räcker med att varje företag beter sig på marknaden i enlighet med ett samförstånd. Samförståndet behöver således inte ha uppkommit genom uttryckliga muntliga eller skriftliga förklaringar. För att ett samordnat förfarande skall föreligga krävs det att direkta eller indirekta kontakter mellan företagen har förekommit.

text: Syfte eller resultat

text: 37. För att ett samarbete mellan företag skall omfattas av förbudet i

text: 6 §

text: KL krävs att samarbetets syfte eller resultat varit att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen. Ett samarbete vars syfte är att begränsa konkurrensen är förbjudet i sig. Det krävs i ett sådant fall inte att något konkurrensbegränsande resultat påvisas.

text: 38. Bedömningen av huruvida ett konkurrensbegränsande syfte legat till grund för ett samarbete sker utifrån objektiva kriterier. Med syfte avses således inte avtalsparternas subjektiva avsikter, utan istället vad som i sig framstår som målet med avtalet. Om den naturliga och uppenbara följden av ett avtal är att konkurrensen begränsas, är det också avtalets syfte enligt

text: 6 §

text: KL. Exempel på horisontella avtal som i sig har till syfte att begränsa konkurrensen är bl.a. avtal som begränsar marknader och produktion.

text: 39. För att fastställa om resultatet av ett samarbete är konkurrensbegränsande måste ett s.k. konkurrenstest utföras, dvs. en bedömning av förfarandets negativa påverkan på konkurrensen på den relevanta marknaden. Det är härvid tillräckligt att det är fråga om ett potentiellt framtida hämmande av konkurrensen och det är således inte nödvändigt att visa att samarbetet faktiskt begränsat konkurrensen.

text: 40. Det kan vidare presumeras att ett avtal eller ett samordnat förfarande som har till syfte att hämma konkurrensen även har ett konkurrensbegränsande resultat på den relevanta marknaden om avtalet eller det samordnade förfarandet faktiskt genomförs. Någon kvantitativ beräkning av resultatet är inte nödvändig.

text: Märkbarhet

text: 41. En ytterligare förutsättning för att ett konkurrensbegränsande samarbete skall omfattas av förbudet i

text: 6 §

text: KL är att det begränsar konkurrensen på ett märkbart sätt, dvs. har ekonomiska verkningar av någon betydelse. Företagens storlek och marknadsandelar är därvid av vikt.

text: 42. För att bedöma om ett avtal eller ett samordnat förfarande är märkbart konkurrensbegränsande måste relevant marknad definieras. Avgränsningen

text: av relevant marknad sker genom en bestämning av dels den relevanta produktmarknaden, dels den relevanta geografiska marknaden.

text: 43. Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter eller tjänster som konsumenterna anser vara utbytbara, dvs. sådana produkter eller tjänster som med hänsyn till pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredställa samma behov hos konsumenten.

text: 44. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden, framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: 45. Konkurrensverket har i ett allmänt råd (

text: KKVFS 2004:1

text: ) om avtal av mindre betydelse (s.k. bagatellavtal) angivit hur verket tolkar begreppet. Konkurrensverket anser att ett avtal mellan företag som tillverkar eller säljer varor eller tillhandahåller tjänster i regel inte begränsar konkurrensen på ett märkbart sätt om den totala årsomsättningen för varje avtalspart och till avtalsparten anknutna företag inte överstiger 30 miljoner kronor, eller om företagen tillsammans har en marknadsandel på den relevanta marknaden om högst 15 procent.

text: Undantag från förbudet i

text: 6 §

text: KL

text: 46. Av

text: 8 §

text: KL framgår att förbudet i

text: 6 §

text: KL inte gäller för ett avtal som:

text: 1) bidrar till att förbättra produktionen eller distributionen eller till att främja tekniskt eller ekonomiskt framåtskridande;

text: 2) tillförsäkrar konsumenterna en skälig andel av den vinst som uppnås;

text: 3) bara ålägger de berörda företagen begränsningar som är nödvändiga för att uppnå målet i (1); och

text: 4) inte ger de berörda företagen möjlighet att sätta konkurrensen ur spel för en väsentlig del av nyttigheterna i fråga.

text: 47. Samtliga villkor skall vara uppfyllda för att undantag skall gälla.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Avtal eller samordnat förfarande

text: 48. Taxi Kurir och Uppsala Taxi har kommit överens om att utestänga Taxi 020 från marknaden. Överenskommelsen är ett avtal i KL:s mening.

text: Syfte eller resultat

text: 49. Genom att begränsa tillgången till kundunderlaget och marknadsföringsmöjligheterna på Centralen har Taxi 020:s etablering på marknaden försvårats. Detta har varit möjligt genom att antalet uppställningsplatser på Centralen är begränsat. Det aktuella avtalet mellan Taxi Kurir och Uppsala Taxi utgör därmed kontroll eller begränsning av marknaden. Sådana avtal har alltid ett konkurrensbegränsande syfte.

text: 50. Med hänsyn till att ett konkurrensbegränsande syfte föreligger är det inte nödvändigt att visa ett konkurrensbegränsande resultat. Konkurrensverket anser emellertid att det i detta fall även föreligger ett konkurrensbegränsande resultat då överenskommelsen genomförts och medfört att Taxi 020:s andel av kundtransporter från Centralen minskat.

text: Märkbarhet

text: 51. De kunder som efterfrågar taxitransporter bestämmer själva över transporten efter sina individuella önskemål. Taxitrafik skiljer sig från linjebunden persontransport (s.k. allmän kollektivtrafik) bl.a. genom att den inte har någon i förväg bestämd färdväg och tidtabell. Taxi kan beställas dygnet runt till och från en specifik adress. Utbytbarheten mellan taxitransporter och linjebundna transporter kan därför endast anses föreligga i mycket begränsad utsträckning.

text: 52. En väsentlig omständighet att beakta är, oavsett hur den relevanta geografiska marknaden avgränsas, att den som reser med taxi i allmänhet måste anlita taxiverksamhet som är lokaliserad inom ett relativt kort avstånd från resans startpunkt. Ofta torde det vara möjligt att göra alternativa avgränsningar, av vilka ingen kan sägas vara den enda riktiga.

text: 53. Marknadsdomstolen har uttalat att det kan uppstå svårigheter i att avgränsa en relevant geografisk marknad i samband med taxiverksamhet. Marknadsdomstolen har i ett antal domar avseende taxiverksamhet fastslagit att den relevanta geografiska marknaden utgörs av kommunen.

text: 58. Taxi Kurir och Uppsala Taxi har tillsammans en marknadsandel om 65-70 procent på den aktuella marknaden. Märkbarhetskriteriet är därmed uppfyllt.

text: Undantag från förbudet i

text: 6 §

text: KL

text: 59. Det har i verkets utredning inte framkommit något som visar att avtalet uppfyller förutsättningarna för undantag enligt

text: 8 §

text: KL.

text: Konkurrensskadeavgift

text: Allmänt om förutsättningarna för konkurrensskadeavgift

text: Uppsåt och oaktsamhet

text: 60. För att konkurrensskadeavgift skall kunna utdömas fordras enligt

text: 26 §

text: KL uppsåt eller oaktsamhet hos företaget eller hos den som handlat på företagets vägnar.

text: 61. Frågan om uppsåt har behandlats av EG-domstolen i flera fall. Enligt EGdomstolens och Förstainstansrättens praxis är det tillräckligt för att kravet på uppsåt skall anses vara uppfyllt att det är klarlagt att företaget inte kunde ha varit omedvetet om att det förfarande som är under bedömning begränsade konkurrensen. Denna bedömning har av Marknadsdomstolen ansett vara tillämplig även vad gäller uppsåtsrekvisitet i

text: 26 §

text: KL.

text: 62. Marknadsdomstolen har i ärendet Fritidsresor uttalat att en överträdelse av en klar och entydig regel måste innebära att bolaget i varje fall har förfarit oaktsamt.

text: Avgiftens storlek

text: 63. En konkurrensskadeavgift skall enligt

text: 27 §

text: KL fastställas till lägst fem tusen kronor och högst fem miljoner kronor eller till ett högre belopp, dock inte överstigande tio procent av företagets omsättning föregående räkenskapsår. Med omsättning avses hela företagets omsättning, utan begränsning till den produkt eller marknad som förfarandet rört.

text: 64. Konkurrensskadeavgiftens storlek skall enligt

text: 28 §

text: KL bestämmas med hänsyn till hur allvarlig överträdelsen är och hur länge den har pågått. Enligt paragrafens andra stycke skall ingen avgift påföras i ringa fall. Med ringa fall avses överträdelser som med hänsyn till lagstiftningens allmänna syfte att främja en effektiv konkurrens framstår som bagatellartade eller försumbara.

text: Grundbeloppet

text: 65. Enligt Kommissionens riktlinjer för beräkning av böter (bötesriktlinjerna) skall först grundbeloppet fastställas för vart och ett av de berörda företagen. Därefter skall hänsyn tas till försvårande eller förmildrande omständigheter.

text: 66. Vid bestämmandet av grundbeloppet skall överträdelsens allvarlighet och varaktighet beaktas.

text: 67. Vid bedömningen av allvarligheten i överträdelsen skall överträdelsens art, dess konkreta påverkan på marknaden, mätbarheten av överträdelsen och storleken på den relevanta geografiska marknaden beaktas. Överträdelser delas in i tre olika kategorier: mindre allvarliga, allvarliga och mycket allvarliga.

text: 68. Enligt bötesriktlinjerna skall en distinktion göras mellan överträdelser av kort varaktighet (kortare än 1 år), medellång varaktighet (vanligtvis 1 till 5 år) och lång varaktighet (längre än 5 år). För överträdelser av kort varaktighet skall grundbeloppet inte höjas. För medellånga överträdelser kan grundbeloppet höjas med upp till 50 procent. För överträdelser som varat längre än 5 år kan grundbeloppet för varje ytterligare tillkommande år höjas med 10 procent.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 69. Det är uppenbart att

text: 6 §

text: KL uppsåtligen överträtts.

text: 70. De berörda parterna har genom avtal överenskommit om att utestänga Taxi 020 från marknaden. Utgångspunkten är att samverkan mellan två konkurrenter i syfte att utestänga en tredje part är att anse som en allvarlig överträdelse. Enligt uppgift har Taxi 020:s transporter från Centralen minskat sedan överträdelsen inleddes. Överträdelsen har således haft en påverkan på marknaden och utgör därför även i detta avseende en allvarlig överträdelse.

text: Omfattningen av den geografiska marknaden talar för att överträdelsen är att anse som mindre allvarlig.

text: 71. Vid en samlad bedömning anser Konkurrensverket att överträdelsen är mindre allvarlig.

text: 72. Överträdelsen är med hänsyn till dess konkurrensbegränsande art och karaktär inte att anse som bagatellartad eller försumbar. Överträdelsen är således inte ringa.

text: 73. Grundbeloppet skall bestämmas till 75 000 kronor för Taxi Kurir och till 200 000 kronor för Uppsala Taxi.

text: 74. Den aktuella överträdelsen har pågått i mindre än ett år. Överträdelsens varaktighet är i detta fall att anse som kort.

text: 75. Det föreligger enligt Konkurrensverket inga förmildrande eller försvårande omständigheter för någon av parterna.

text: 76. Utifrån ovanstående beräkningsgrund skall konkurrensskadeavgiften bestämmas till 75 000 kronor för Taxi Kurir och till 200 000 kronor för Uppsala Taxi.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: Petroleumhandelns Riksförbund , Petroleumhandelns Riksförbunds medlemmar

publisher: Konkurrensverket

org: kkv

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 1098/1993 – Petroleumhandelns Riksförbund och Petroleumhandelns Riksförbunds medlemmar

text: Konkurrensverkets beslut

type: rubrik

type: stycke

text: Avslog ansökan om icke-ingripandebesked och beviljade inte undantag för samarbete vid förhandlingar rörande handelsmarginaler för försäljning av drivmedel.

text: Tingsrätten

text: 1996-05-24 (Ä 8-74-95)

text: Meddelade icke-ingripandebesked för del av samarbetet.

text: Marknadsdomstolen

text: 1997-04-15 (

text: MD 1997:8

text: Upphävde STR:s beslut och fastställde KKV:s beslut.

type: avgorande


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: CallMedia Telecom CMT AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - betalsamtal

text: Er skrivelse angående missbruk av dominerande ställning - Telia

text: Ni har, som ombud för CallMedia Telecom CMT AB, i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 14 december 2001 anfört klagomål över att Telia AB missbrukar sin dominerande ställning på den svenska telefonimarknaden såvitt avser det s.k. accessnätet.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen (

text: ), KL.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Kopplingsförbehåll Internetanslutning

text: Er skrivelse om Telias marknadsföring av ISDN-tjänster

text: Ni har i e-post till Konkurrensverket anfört klagomål över att Telia blandar samman ISDN-tjänster som är konkurrensutsatta med tjänster som inte möter konkurrens. Ni menar att Telia subventionerar sina erbjudanden på den konkurrensutsatta marknaden med medel från den från konkurrens skyddade marknaden. Ni har bett Konkurrensverket att undersöka om de av Er anförda omständigheterna är förenliga med svensk konkurrenslagstiftning.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL, innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: De erbjudanden Ni anför klagomål över har tidigare uppmärksammats av Konkurrensverket i ärende med dnr 60/1998 (beslutet bifogas). Detta ärende gällde frågan om Telias prissättning på tjänsterna Telia Internet ISDN och Telia Duocom kunde anses utgöra ett missbruk av dominerande ställning i strid med KL.

text: I samband med utredningen inhämtade verket uppgifter om bl.a. omfattningen av kundernas användning av tjänsterna Telia Internet ISDN och Telia Duocom inklusive genomsnittligt antal uppkopplingar och trafikminuter. Vidare skedde en preliminär granskning av bl.a. Telias kostandsredovisning avseende samma tjänster.

text: Mot bakgrund av marknadsutvecklingen och att det i hög grad framstod som osäkert i vad mån de prövade förfarandena kunde anses utgöra någon form av missbruk av dominerande ställning ansåg verket att det vid tiden för beslutet den 21 december 1999 saknades skäl att närmare utreda omständigheterna.

text: De förhållanden Ni tar upp i Er skrivelse synes i allt väsentligt ha omfattats av Konkurrensverkets tidigare ärende. Några åtgärder med stöd av KL kommer därför inte att vidtas i anslutning till Ert klagomål.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Rikard Englund.

text: Per-Arne Sundbom

text: Rikard Englund

text: Bifogas: Konkurrensverkets beslut, dnr 60/1998, av den 21 december 1999.

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


title: Oskäliga priser - årskort järnväg

text: Ni har i skrivelse ställd till Konsumentverket anfört klagomål över att SJ höjt priset på årskort. Konsumentverket har överfört Er skrivelse till Konkurrensverket.

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: 19 §

text: ). Enligt

text: 19 §

text: är missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden förbjudet.

text: När det gäller denna marknad gäller i princip fri prissättning. I Konkurrensverkets uppgifter ingår normalt inte att bedöma om ett pris är skäligt eller ej. Däremot kan verket ingripa mot sådan prissättning som innebär ett missbruk av dominerande ställning. Verket har dock inte några indikationer på att det skulle vara något lagstridigt förfarande som ligger bakom den prishöjning Ni beskrivit.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket för närvarande ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch


arendetyp: 332 Bedriva tillsyn gällande reglerna för valfrihetssystem

motpart: Konkurrensverket

title: Landstinget Gävleborg – Förfrågan avseende krav i Hälsoval Gävleborg

text: Landstinget Gävleborg – Förfrågan angående krav på leverantör i Hälsoval Gävleborg

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om Region Gävleborgs (tidigare Landstinget Gävleborg) agerande är tillåtet enligt lagen (

text: ) om valfrihetssystem (LOV).

text: Ärendet

text: En hälsocentral i ert landsting får enligt förfrågningsunderlaget inte öppna filial utanför sitt närområde. Villkoret finns i p. 4.3 i förfrågningsunderlaget för hälsocentraler inom primärvården (”Handbok för Hälsoval Gävleborg – Krav och förutsättningar”).

text: Ni har sagt att syftet med villkoret är att motverka att hälsocentraler omvandlas till filialer i glesbygd. Genom att tillåta att filialer öppnas var som helst inom landstinget menar ni att incitamentet för att starta nya hälsocentraler minskar.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedömer att det inte är motiverat att fortsätta utreda ärendet. Bedömningen grundar sig på hur allvarligt problemet är och våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Vårt underlag i utredningen består av förfrågningsunderlaget samt er förklaring till varför ni vill att förfrågningsunderlaget ska innehålla ett villkor som begränsar leverantörers möjlighet att öppna filial till det egna närområdet.

text: Det kan inte uteslutas att villkoret förebygger att det öppnas filialer istället för hälsocentraler i glesbygd. Konsekvensen kan därmed bli en minskad tillgänglighet till hela det utbud av hälsotjänster som erbjuds av en hälsocentral.

text: Samtidigt kan det inte uteslutas att villkoret leder till att det varken öppnar en filial eller en hälsocentral i ett område där det annars hade öppnat en filial. Konsekvensen kan därmed även bli en minskad tillgänglighet till vård.

text: En fullständig utredning av förhållandena på den relevanta marknaden och därmed vilken utformning som är mest lämplig ur ett konkurrens- och tillgänglighetsperspektiv kräver större resurser än vad som kan anses motiverat. Ärendet ska därför skrivas av.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Ann Fryksdahl. Föredragande har varit Axel Asp.

text: Våra bedömningsgrunder

text: Vi bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i vår prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger vi in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen väger vi även in våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


motpart: Säffle-Åmåls begravningsbyrå, Begravningsbyrån Roland Andersson, Fonus ekonomisk förening

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Distribution, logistik och transport

title: Säffle-Åmåls begravningsbyrå m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 20/2009 – Säffle-Åmåls begravningsbyrå, Begravningsbyrån Roland Andersson och Fonus ekonomisk förening

text: Konkurrensverkets beslut

text: Tre företag i begravningsbranschen accepterar ett avgiftsföreläggande efter att ha deltagit i ett otillåtet samarbete, en kartell. Konkurrensverket har bötfällt företagen med sammanlagt 485 000 kronor genom ett avgiftsföreläggande.


motpart: Byggplast & Båtprylar Sverige AB, AB Hermann Gotthardt

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Fritid, hälsa och sport
Detalj- och dagligvaruhandel

title: Byggplast & Båtprylar m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 351/1998 – Byggplast & Båtprylar Sverige AB och AB Hermann Gotthardt

text: Konkurrensverkets beslut

text: 1998-03-31 (Dnr 351/1998)

text: Yrkande om konkurrensskadeavgift på 40 000 kr vardera. Samarbete om att påverka leverantörer att inte leverera till detaljister.

text: Tingsrätten

text: 1998-06-04 (T 8-370-98)

text: Biföll KKV:s talan.


motpart: Företagarna i Klippan

title: Avgiftshöjning - postboxar

text: Er skrivelse angående Postens avgiftshöjning - postboxar

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 18 december 2001 anfört klagomål över Postens höjning av avgiften för postboxar.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL, innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Enligt

text: 19 §

text: KL finns ett flertal förfaranden som kan vara missbruk av en dominerande ställning och som är förbjudna enligt lagen. Ett sådant missbruk kan vara att ett dominerande företag påtvingar en kund oskäliga inköps- eller försäljningspriser, s.k. överprissättning. En prövning enligt KL i sådant fall får bl.a. anses omfatta en analys som visar om priset står i rimlig relation till den berörda tjänstens ekonomiska värde. En annan fråga som aktualiseras är fastställande av relevanta marknader och hur Postens m.fl. aktörers distribution av brev m.m. mot särskild avgift skall beaktas i sammanhanget.

text: I detta fall kan noteras att Posten enligt

text: postlagen (1993:1684)

text: inte har skyldighet att tillhandahålla postboxar. Uthyrning av postboxar omfattas inte heller av någon prisreglering från det allmännas sida. Här gäller således fri prissättning, dvs. företagen själva bestämmer vilka priser som skall gälla på området.

text: Konkurrensverket har inte funnit tillräckliga skäl att för närvarande med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska Postens avgifter för hyra av postbox.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.