title: Hinder marknadstillträde - ADSL

text: Er skrivelse om Telias prishöjning och monopolställning tillsammans med Skanova

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 3 april 2002 anfört klagomål över Telias prissättning för ADSL och vidare ifrågasätter Ni om Telia/Skanova försvårar marknadstillträde för andra operatörer.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse KL.

text: Konkurrensverket utreder för närvarande anmälningar om påstått missbruk av dominerande ställning avseende Telia AB:s prissättning av en ADSL-produkt. Utredningen omfattar f.n. inte andra tekniska förfaranden som kan ha en konkurrensbegränsande verkan. Inom ramen för Konkurrensverkets överläggningar med Telia har verket erfarit att Telia avser att göra förändringar i Skanovas tekniska plattform för ADSL-produkter. De planerade förändringarna skulle bl.a. medföra att de nuvarande problemen kring byte av operatör undanröjs.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

publisher: Konkurrensverket

title: Påstått missbruk - sändningsrättigheterna till fotbolls-VM

org: kkv

type: stycke

text: Mannheimer Swartling Advokatbyrå AB

text: Advokaten Stefan Perván Lindeborg

text: Box 1711

text: 111 87 STOCKHOLM

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – sändningsrättigheter till fotboll

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

type: rubrik

text: Sveriges Hotell- och Restaurangföretagare (SHR) har i skrivelser som kom in till Konkurrensverket den 8 juni 2006 och 12 juni 2006 klagat på att TV4 vid utnyttjande av rättigheter för offentlig visning av fotbolls VM 2006 förfarit på sätt som står i strid med såväl 6 som

text: 19 § konkurrenslagen (1993:20)

text: KL.

text: Enligt SHR missbrukar TV4 sin dominerande ställning genom att påtvinga restauranger, barer och andra utskänkningsställen oskäliga affärsvillkor i samband med upplåtelse av rätten att offentligt visa tv-sändningarna av VM-matcherna. TV4 har också enligt SHR ingått ett avtal med SVT som står i strid med

text: 6 §

text: KL i och med att företagen i ett gemensamt brev till SHR:s medlemmar erbjudit ett paket av matcher till ett gemensamt överenskommet pris. SHR har begärt att Konkurrensverket ålägger TV4 att upphöra med överträdelsen och väcker talan om konkurrensskadeavgift för TV4:s otillåtna agerande till den del det äger rum före åläggandets ikraftträdande.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Göran Lindeborg.

text: Gunnel Schön Göran Lindeborg

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats

type: avgorande


beslutstyp: Stämningsansökning Dom

motpart: Skelleftebuss

title: Skelleftebuss

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, dnr 391/2011 – Skelleftebuss

text: Konkurrensverkets stämningsansökan

text: 2011-05-31 (Dnr 391/2011)

text: Yrkande om att Skelleftebuss Aktiebolag, vid vite om en miljon kronor, ska förbjudas att bedriva säljverksamhet i form av beställningstrafik där annan än Skellefteå kommun är beställare.

text: Ta del av Konkurrensverkets stämningsansökan

text: Stockholms tingsrätt (STR)

text: 2013-07-12 (T 8160-11)

text: Tingsrätten biföll Konkurrensverkets talan och förbjöd Skelleftebuss att bedriva verksamheten vid vite om en miljon kronor.

text: Ta del av tingsrättens dom

text: Ansökan om stämning Kärande

text: Konkurrensverket, 103 85 STOCKHOLM

text: Svarande

text: Skelleftebuss Aktiebolag, 556041-2370, Box 377, 931 24 SKELLEFTEÅ

text: Ombud: Advokaten AA , AGL Advokater HB, Box 3152,

text: 103 63 STOCKHOLM

text: Saken

text: Förbud mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen (2008:579)

text: _____________________________ Yrkanden

text: 1. Konkurrensverket yrkar att Skelleftebuss Aktiebolag, 556041-2370, ska förbjudas att bedriva säljverksamhet i form av beställningstrafik där annan än Skellefteå kommun är beställare. Skellefteå kommun ska ha upphört med denna säljverksamhet senast sex (6) månader efter att dom vunnit laga kraft.

text: 2. Konkurrensverket yrkar att förbudet ska förenas med vite om en miljon (1 000 000) kronor.

text: Grunder

text: 1. Skelleftebuss Aktiebolag (Skelleftebuss) bedriver säljverksamhet som omfattas av

text: 1 kap. 5 § första stycket konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL.

text: 2. Skellefteå kommun har ett direkt dominerande inflytande över Skelleftebuss genom ägarskap. Bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL ska därför, enligt

text: 3 kap. 28 §

text: KL, tillämpas på Skelleftebuss.

text: 3. Skelleftebuss bedriver säljverksamhet på marknaden för beställningstrafik med buss som utgår från Skellefteå kommun. Denna säljverksamhet hämmar, eller är ägnad att hämma, förekomsten av en effektiv konkurrens på marknaden.

text: 4. Verksamheten är inte förenlig med lag i den bemärkelse som avses i

text: 3 kap. 27 § 3 st.

text: KL.

text: Utveckling av grunderna för talan

text: Allmänt om Skelleftebuss verksamhet

text: 5. Skelleftebuss ska enligt sin bolagsordning bedriva tätortstrafik inom Skellefteå centrum samt äga och förvalta fast och lös egendom. Bolaget ska dessutom, som entreprenör till bl.a. Länstrafiken i Västerbotten AB, bedriva busstrafik på marknadsmässiga villkor. Bolagets ändamål är att skapa en god trafikförsörjning i kommunen.

text: 6. Skelleftebuss verksamhet består huvudsakligen av regional och interregional linjetrafik. Åt Skellefteå kommun kör företaget skolskjutsar, färdtjänst, beställningstrafik samt stadstrafik i Skellefteå tätort. Därutöver driver företaget verksamheten i ett antal busstationer och erbjuder beställningstrafik gentemot andra än Skellefteå kommun.

text: 7. Linjetrafik är sådan yrkesmässig trafik för persontransporter som är tidtabellsbunden och där ersättningen bestäms särskilt för varje enskild passagerare. Beställningstrafik med buss är sådan yrkesmässig trafik för persontransporter som inte är linjetrafik.

text: 8. Trafikhuvudmannen i Västerbottens län har delegerat ansvaret för linjetrafiken i Skellefteå tätort (stadstrafiken) till Skellefteå kommun. Skellefteå kommun har genom ägardirektiv gett Skelleftebuss uppdraget att driva stadstrafiken i Skellefteå utan ersättning från kommunen.

text: 9. Skelleftebuss beställningstrafik innebär uthyrning av buss med chaufför till en grupp personer som ska transporteras en specifik sträcka. Vanliga kunder är föreningar, företag och verksamheter inom kommunen.

text: 10. Skellefteå kommun köper i stort sett alla sina beställningsuppdrag, även skolskjutsar utanför den ordinarie linjetrafiken, från Skelleftebuss. Skolskjutsar utanför den ordinarie linjetrafiken definieras enligt lag i vissa fall som beställningstrafik. Den del av Skelleftebuss beställningstrafik som utförs åt Skellefteå kommun omfattas dock av den kommunala kompetensen, varför Konkurrensverket inte riktar sin talan mot denna del av verksamheten.

text: 11. Det är den del av Skelleftebuss verksamhet som utgör beställningstrafik som riktar sig till andra än kommunen dvs. till privata kunder, och som

text: därför faller utanför den kommunala kompetensen, som är föremål för Konkurrensverkets talan.

text: 12. Utöver Skelleftebuss finns det också ett fåtal privata aktörer som bedriver beställningstrafik med buss i Skellefteå kommun. Denna typ av verksamhet kan alltså bedrivas av privata aktörer och kräver inte kommunal regi. I de flesta andra delar av landet står privata aktörer för all beställningstrafik.

text: 13. Skelleftebuss har totalt 110 bussar registrerade för beställningstrafik. Dessa är tillgängliga för beställningstrafik även om de huvudsakligen används som linjebussar. Inom Skelleftebuss avdelning för beställningstrafik finns fyra turistbussar placerade och det är dessa som normalt används i beställningstrafiken. Omsättningen för Skelleftebuss totala beställningstrafik år 2009 var 7,8 miljoner kronor, varav 6,2 miljoner kronor, dvs. cirka 80 procent, utgjorde beställningstrafik åt privata kunder.

text: Offentlig säljverksamhet

text: 14. Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL får en kommun förbjudas att bedriva en viss säljverksamhet om denna verksamhet snedvrider, eller är ägnad att snedvrida förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller hämmar, eller är ägnad att hämma förekomsten av en sådan konkurrens. En sådan verksamhet får dock inte förbjudas, om den är förenlig med lag.

text: 15. Det som sägs i

text: 3 kap. 27 §

text: KL gäller, enligt

text: 3 kap. 28 §

text: KL, även en verksamhet i en annan juridisk person om en kommun direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande över den juridiska personen genom ägarskap, finansiell medverkan, gällande regler eller på annat

text: sätt. Det som sägs om kommunen tillämpas då på den juridiska personen.

text: Säljverksamhet i företag

text: 16. Bestämmelserna i

text: 3 kap. 27 §

text: KL rör säljverksamhet som omfattas av företagsbegreppet i

text: 1 kap. 5 §

text: KL. Med begreppet företag avses fysiska eller juridiska personer som bedriver verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur med undantag för sådan verksamhet som består i myndighetsutövning.

text: 17. Skelleftebuss, som är ett aktiebolag, bedriver kommersiell verksamhet på marknaden i konkurrens med andra aktörer vars verksamhet bedrivs i vinstsyfte. Detta sker genom att bolaget erbjuder uthyrning av buss med chaufför. Av förarbetena framgår att uthyrning omfattas av begreppet säljverksamhet. Den beställningstrafik som Skelleftebuss bedriver utgör således säljverksamhet som omfattas av

text: 1 kap. 5 § första stycket

text: KL.

text: Offentlig aktör

text: 18. Bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL gäller för stat, kommun eller landsting. Enligt

text: 3 kap. 28 §

text: KL omfattas även annan juridisk person som domineras, genom till exempel aktieinnehav, av den offentliga aktören.

text: 19. Skelleftebuss ägs till hundra procent av Skellefteå Stadshus som i sin tur är helägt av Skellefteå kommun. Skelleftebuss är således en sådan aktör som omfattas av reglerna i

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Relevant marknad

text: 20. I bedömningen av en konkurrensbegränsning enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL är det konkurrensen på den relevanta marknaden som bedöms. Vid denna marknadsavgränsning bestäms dels produktmarknaden, dels den geografiska marknaden. I den relevanta produktmarknaden ingår produkter som är inbördes utbytbara med hänsyn till egenskaper, pris, användning, konsumenters och andra användares uppfattning samt faktiska substitutionsmöjligheter m.m. Den relevanta geografiska marknaden är det område där de företag som utbjuder eller efterfrågar produkterna verkar, och i vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt homogena för att området ska kunna särskiljas från närliggande områden. En definition av relevant marknad utgår ifrån den undersökta verksamheten, i detta fall beställningstrafik med buss tillhandahållen till privata kunder.

text: 21. Skelleftebuss privata kunder för beställningstrafik med buss består till 60 procent av idrottsföreningar, till cirka 20 procent av andra föreningar och till cirka 20 procent av företag. Idrottsföreningar reser främst under helgerna, medan företag och till viss del även pensionärsföreningar främst reser under vardagarna.

text: 22. I cirka 90 procent av uppdragen blir resenärerna upphämtade inom 10 mil från Skellefteå tätort. Drygt 70 procent av uppdragen avser endagsresor, främst resor inom det egna och intilliggande län.

text: 23. Konkurrensverket har avgränsat den relevanta marknaden till marknaden för beställningstrafik med buss som utgår från Skellefteå kommun.

text: Produktmarknad

text: Utbytbarhet på efterfrågesidan med andra färdmedel än buss 24. Beställningstrafik med buss har egenskaper som i ett användarperspektiv särskiljer reseformen från andra resformer. Dessa egenskaper består av att;

text: a) gruppen slipper anpassa tider för resorna efter tidtabell och fastställd rutt, b) gruppen transporteras ända fram till sitt resmål, inte till närmsta hållplats, c) gruppen transporteras tillsammans och åtnjuter den sociala samvaron som det medför att ha en buss för sig själv (aktiviteter / reseledning / guidning via högtalarsystemet, sånger etc.), d) priset i de flesta fall blir lägre än de alternativ som ligger närmast tillhands, nämligen bil och taxi.

text: 25. Linjetrafik med buss tjänar främst enskilda invånare i deras dagliga resor till och från arbete, skola, service med mera.

text: 26. Linjetrafik skiljer sig från beställningstrafik, utöver vad som uppräknats under a) – d) ovan, i och med att den delfinansieras med skattemedel medan beställningstrafik till fullo betalas av den resande gruppen.

text: 27. Beträffande tågtrafik gäller följande. Norra Stambanan och Inlandsbanan passerar genom Västerbottens län och knyts ihop av en sträckning mellan Storuman och Hällnäs. Från Vännäs gör Stambanan en avstickare till Umeå. Den nyinvigda Botniabanan har sin slutstation i Umeå. I övrigt finns med start i Bastuträsk en sträckning som ansluter Skellefteå och Skelleftehamn till Norra Stambanan.

text: 28. Persontrafik sker huvudsakligen på Norra Stambanan och Botniabanan. På Inlandsbanan är persontrafiken begränsad till en tur per dag under juni till augusti. Under 2011 kommer regional persontrafik mellan Umeå och Lycksele startas. De andra tvärbanorna, inklusive sträckningen till Skellefteå, trafikeras endast av godstrafik. Någon persontrafik med tåg till eller från Skellefteå finns således inte.

text: 29. Tågtrafik utgör ett ytterst begränsat alternativ för Skelleftebuss kunder, vilka främst har Skellefteå som utgångspunkt för sin resa, och främst reser inom Västerbottens Län.

text: 30. Beträffande flyg kan sägas följande. I Västerbottens län finns sex flygplatser, varav fem har reguljär flygtrafik året om. Dessa sex ligger i Umeå, Skellefteå, Lycksele, Vilhelmina, Storuman och Hemavan. Flygturer ersätter vanligtvis inte dagsturer med buss, något som är den huvudsakliga delen av beställningstrafiken.

text: 31. I Västerbottens län samt Piteå kommun finns cirka 400 registrerade taxifordon, varav hälften finns i Umeå och cirka 70 i Skellefteå kommun. Att resa med taxi bedöms inte ingå på samma relevanta marknad som göra en beställningsresa med buss. Priset blir markant högre per person vid resor som inte är mycket korta. Gruppen går dessutom miste om den sociala gemenskapen.

text: 32. Att transportera den grupp som ska åka med privata bilar är ett alternativ till att köpa beställningstrafik med buss. För större grupper blir det dyrare, kräver ett antal personer med körkort och bil som kan köra. Gruppen mister dessutom den sociala gemenskapen. För mycket små grupper kan bil utgöra ett alternativ. Skelleftebuss använder bara fullstora bussar i sin beställningstrafik. Sammantaget gör detta att resa med privat bil inte ingår på samma marknad.

text: 33. Sammanfattningsvis finns inget färdsätt i Skellefteå kommun eller i Västerbottens län som är tillräckligt likt beställningstrafik med buss för att kunna bytas ut på efterfrågesidan.

text: Utbytbarhet på efterfrågesidan inom beställningstrafik med buss 34. Beställningstrafik med buss kan indelas i å ena sidan (i) försäljning av paketresor med buss som transportmedel till enskilda respektive (ii) grupper, å andra sidan (iii) försäljning av endast buss och förare s.k. renodlad beställningstrafik, vilket är det relevanta i detta mål.

text: 35. Skelleftebuss bedriver renodlad beställningstrafik medan vissa av Skelleftebuss konkurrenter bedriver alla tre typerna av beställningstrafik. Det finns ingen anledning att i det aktuella fallet fastställa om de olika typerna av beställningstrafik med buss tillhör olika relevanta

text: produktmarknader. Relevant produktmarknad är i vart fall inte mer omfattande än beställningstrafik med buss.

text: Utbytbarhet på utbudssidan 36. Utbudssubstitution kan väsentligt påverka konkurrenssituationen för den renodlade beställningstrafiken i Skellefteå kommun och de närmaste omgivningarna. Företag som bedriver linjetrafik i området kan lätt även tillhandahålla beställningstrafik. Förutsättningarna är speciellt goda under helger då många företag som bedriver linjetrafik normalt sett har överskottskapacitet som de kan använda för att köra renodlad beställningstrafik. Absoluta flertalet av de bussar som används i linjetrafiken går att använda i beställningstrafik. Stadsbussar kan dock bara köra kortare uppdrag.

text: 37. I det aktuella fallet medför inte utbytbarhet från linjetrafik något begränsande konkurrenstryck på Skelleftebuss som tillhandahållare av beställningstrafik eftersom Skelleftebuss tillsammans med Veolia transport tillhandahåller näst intill all linjetrafik inom Skellefteå kommun. Veolia Transport är inte intresserat av att bedriva beställningstrafik i Skellefteå.

text: 38. Taxiverksamhet kan beskrivas som renodlad beställningstrafik, med fordonens storlek som den väsentliga skillnaden jämfört med bussar. I och med att taxiverksamheter ofta har en beställningscentral finns också den administration som krävs för att bedriva renodlad beställningstrafik med buss. Att investera i en buss och anställa busschaufför är dock så pass stora hinder att utbudssubstitution från taxi inte bedöms vara snabbt, enkelt och troligt.

text: 39. Utbytbarhet på utbudssidan förekommer alltså inte i sådan omfattning att den relevanta produktmarknaden är mer omfattande än beställningstrafik med buss.

text: 40. Den relevanta produktmarknaden ska, mot bakgrund av ovanstående definieras som beställningstrafik med buss.

text: Geografisk marknad

text: 41. Skelleftebuss har bussar och personal stationerade på 18 orter, främst inom Skellefteå kommun. I beställningstrafiken användes år 2010 främst bussar stationerade i Skellefteå och Norsjö. Verksamheten i Norsjö lades dock ner i januari år 2011. Över 90 procent av företagets beställningsuppdrag har sin utgångspunkt inom en tiomilsradie från Skellefteå tätort och 78 procent har sin utgångspunkt inom en tremilsradie från Skellefteå tätort. Skelleftebuss har uppgett att dess upptagningsområde är Skellefteå kommun.

text: Utbytbarhet på efterfrågesidan 42. Den största andelen av Skelleftebuss uppdrag inom beställningstrafik är korta. Cirka 75 procent sträcker sig över en dag. Den största delen av resorna sker inom norra Sverige. Det är alltid en fördel för kunden att resan utgår från hemorten. Detta blir ännu viktigare ju kortare den beställda resan är. Att så är fallet bekräftas av det faktum att aktörer som tillhandahåller beställningstrafik utanför Skellefteå kommun inte anser sig konkurrera med Skelleftebuss.

text: 43. Kunderna köper beställningstrafiktjänster på en lokal marknad.

text: Utbytbarhet på utbudssidan 44. Bussbolagens upptagningsområde för beställningstrafik är begränsat till närområdet kring deras stationeringsorter. Detta beror på att kostnaden för framkörning med tom buss till en upptagningsplats som ligger en bit bort medför en kostnadsnackdel gentemot de bussbolag som är etablerade nära kunden. Det går därför inte att priskonkurrera med konkurrenter som har närmare till kunden. Att upptagningsområdet för beställningstrafik är begränsat till närområdet kring bussbolagens stationeringsorter bekräftas av marknadskontakter.

text: 45. Framkörningskostnaden för en viss sträcka är densamma oavsett hur långt gruppen sedan ska transporteras. Kostnadsnackdelen av framkörning med tom buss blir därför mindre ju längre resa uppdraget omfattar. Mer avlägsna aktörer har därför större möjlighet att konkurrera på uppdrag som omfattar längre resor.

text: 46. Eftersom Skelleftebuss allra flesta uppdrag är kortare än en dag och utgår från Skellefteå tätort har bussbolag utanför kommunen i praktiken endast möjlighet att framgångsrikt konkurrera på en mycket liten del av del av alla beställningsuppdrag.

text: 47. För att kunna konkurrera om den stora delen av beställningstrafiken med buss i Skellefteå med omnejd krävs således att bussbolag stationerar bussar i området.

text: 48. Marknadsaktörer som är stationerade utanför detta område bedömer att en sådan etablering i nuläget inte är ekonomiskt hållbar om de inte dessutom har uppdrag inom linjetrafik, vari bussen kan användas i veckorna. Detta beror på att efterfrågan på beställningstrafik i området kring Skellefteå är begränsad och ojämn.

text: 49. Inträdeshinder på den relevanta marknaden beskrivs nedan och bedöms som relativt små. Kombinationen av inträdeshindren och den begränsade och ojämna efterfrågan som kundunderlaget innebär, medför dock att utbudssubstitution från aktörer utanför det geografiska

text: området på kort sikt inte disciplinerar marknadsaktörerna inom Skellefteå kommun.

text: 50. Sammantaget bedöms tillhandahållare av beställningstrafik med buss verka på lokala marknader kring sina stationeringsorter.

text: 51. Den relevanta geografiska marknaden ska, mot bakgrund av ovanstående, avgränsas till ett område med ungefär tio mils radie från Skellefteå tätort, vilket i stort sett motsvaras av Skellefteå kommun.

text: Marknadsandelar på den relevanta marknaden

text: 52. Den relevanta marknaden består av beställningstrafik med buss som utgår från Skellefteå kommun.

text: 53. Skelleftebuss omsatte 7,8 miljoner kronor på den relevanta marknaden år 2009. Däri ingår 1,6 miljoner kronor för beställningstrafik med Skellefteå kommun som kund, dvs. den del av beställningsverksamheten som inte är föremål för talan. Den delen av verksamheten måste likväl inkluderas vid en bedömning av Skelleftebuss position på den relevanta marknaden.

text: 54. På den relevanta marknaden finns, utöver Skelleftebuss, åtta ytterligare företag. Fyra av dessa har en buss var och mycket små verksamheter. De övriga fyra företagen har 4-17 bussar var. Ett av företagen bedriver enbart beställningstrafik medan de andra tre företagen kombinerar beställningstrafiken med linjetrafik.

text: 55. Tillsammans omsätter de nio företag som är verksamma på den relevanta marknaden drygt 16 miljoner kronor. Skelleftebuss har således en marknadsandel som uppgår till 47 procent av den relevanta marknaden.

text: Inträdeshinder

text: 56. I samband med ett nyinträde på den relevanta marknaden kan kostnader uppstå för personalrekrytering. Medel behöver även avsättas för en offensiv marknadsföring under det första året. Denna kostnad uppgår uppskattningsvis till cirka 100 000 kr i Skellefteå. Omfattningen av kostnaden beror dock på vilka kontakter ägarna har med marknaden före etablering.

text: 57. Anskaffning av bussar och lokaler får anses medföra kostnader som bärs av alla marknadsaktörer, inte bara nyetablerade. Möjligen kan påstås att en investering i en buss kräver finansiering, och att finansiering är lättare att få tillgång till för en aktör som redan har en fungerande verksamhet. Det är även möjligt att träda in på marknaden med en begagnad buss, för att sedan investera i en ny när det upparbetats en stabil kundbas.

text: 58. Utbudet av befintliga bussgarage är mycket begränsat i Skellefteå tätort och dess närhet. Att bygga ett nytt bussgarage bedöms kosta 7–8

text: miljoner kronor. Ett inomhusgarage där tvätt och reparationer av bussar kan genomföras är att rekommendera, men är inte en absolut nödvändighet. En av Skelleftebuss konkurrenter bedrev sin verksamhet i två år utan ett garage.

text: 59. Sammanfattningsvis kan konstateras att inträdeshindren för att börja bedriva beställningstrafik med buss är relativt låga. Det är däremot svårt för nya aktörer att träda in på den aktuella marknaden under rådande marknadsförhållanden. Det finns inte förutsättningar för ytterligare aktörer på beställningsmarknaden i Skellefteå kommun på grund av att Skelleftebuss och andra befintliga aktörer tillgodoser efterfrågan på beställningstrafik.

text: Konkurrensbegränsning

text: Allmänt

text: 60. Syftet med konfliktlösningsregeln är att komma till rätta med konkurrenssnedvridningar som kan uppstå när offentliga aktörer bedriver säljverksamhet i konkurrens med privata aktörer. Eftersom offentliga aktörer kan bedriva verksamhet utan några påtagliga risker för verksamhetens existens verkar de under andra förutsättningar än privata företag. Inriktningen av konfliktlösningsregeln utgår ifrån att det offentliga inslaget kan ge upphov till vissa marknadsstörningar till följd av att det råder skilda grundförutsättningar i förhållande till privata företag. Bestämmelsen utgår från att det normalt finns ett visst samband mellan offentligt ägande av en aktör och dennes beteende på marknaden.

text: 61. I förarbetena anges att den offentliga aktörens blotta närvaro på marknaden kan leda till att privata aktörer får upphöra med eller får svårt att expandera sin verksamhet eller att närvaron i sig utgör ett etableringshinder, s.k. undanträngningseffekter.

text: 62. Rekvisitet hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens tar sikte på fall när det privata alternativet faller bort eller att privata aktörer över huvud inte träder in på marknaden till följd av den offentliga aktörens förfarande liksom när de privata företagens tillväxt och utveckling hejdas eller på annat sätt hålls tillbaka.

text: 63. När det gäller bedömningen av effekterna av Skelleftebuss närvaro på marknaden är det viktigt att ta ställning till om beteendet skadar drivkrafterna till konkurrens samt själva mekanismerna på marknaden.

text: Prövningen ska ske utifrån beteendets långsiktiga verkningar på förutsättningarna för en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden, inte vad som sker eller kan ske på kort sikt. Om konkurrenstrycket minskar på grund av Skelleftebuss närvaro på marknaden, föreligger ett hämmande av förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden.Ett sådant beteende kan endast godtas om det tillgodoser några andra intressen som gör beteendet försvarbart från allmän synpunkt.

text: 64. I bedömningen av huruvida Skelleftebuss närvaro har haft undanträngningseffekter på den aktuella marknaden kan inledningsvis konstateras att Skelleftebuss har en stor andel av beställningstrafiken på marknaden och är den klart största aktören inom beställningstrafiken i Skellefteå tätort.

text: Skelleftebuss fördelar som offentlig aktör

text: 65. Skelleftebuss är ett kommunalägt bolag. Bolaget åtnjuter de fördelar som en offentlig aktör normalt sett har, dvs. kan bedriva verksamhet utan några påtagliga risker för verksamhetens existens eftersom ett offentligägt bolag normalt sett inte försätts i konkurs. Skelleftebuss verkar således under andra förutsättningar än privata företag. Villkoren för Skelleftebuss verksamhet i jämförelse med privata företags är med andra ord i grunden olika.

text: 66. Kommunen lämnade under 2006 bidrag till Skelleftebuss med 20 miljoner kronor för finansiering av tio stycken biogasbussar. Bidraget till biogasbussarna gav Skelleftebuss ekonomiska fördelar gentemot sina konkurrenter som själva behöver bekosta inköp av nya bussar.

text: Andra aktörer intresserade av marknaden

text: 67. Inom den relevanta geografiska marknaden så finns det förutom Skelleftebuss nio företag som står som registrerade ägare till bussar. Av dessa är det tre företag – Kålaboda Buss & Taxi AB (Kålaboda Buss), Lestanders Buss AB (Lestanders Buss) och Nordbergs Buss och Resetjänst (Nordbergs Buss) – som har uttryckt intresse av att expandera sina verksamheter i Skellefteå.

text: 68. Kålaboda Buss, som har bussar stationerade i Kålaboda och Robertsfors, har överskottskapacitet på helgerna och skulle gärna expandera sin verksamhet mot Skellefteå. Att Skelleftebuss har varit stora inom beställningstrafiken har försvårat etablering och expansion för privata aktörer, däribland Kålaboda Buss. Om Skelleftebuss skulle upphöra med sin beställningstrafik gentemot privata kunder skulle Kålaboda

text: Buss försöka ta en del av marknaden och eventuellt investera i nya bussar.

text: 69. Lestanders Buss är det företag, förutom Skelleftebuss, som mest aktivt bedriver beställningstrafik i Skellefteå kommun och Lestanders Buss bedömer därför att företaget skulle dra väsentlig fördel av att Skelleftebuss upphörde med sin beställningstrafik till privata kunder. Lestanders Buss bedömer sig kunna möta den efterfrågan som kommer att finnas och kan tänka sig att expandera sin verksamhet. Det som mest hindrar Lestanders Buss från att växa är att efterfrågan är så låg på vardagarna. Upphandlingar av skolskjutsar och färdtjänst, som utförs under veckodagar, skulle därför förbättra Lestanders Buss möjligheter att expandera.

text: 70. Nordbergs Buss, som är stationerat i Piteå, anser sig inte idag kunna konkurrera om kunderna i Skellefteå kommun eftersom Skelleftebuss har en sådan stark position där. Om Skelleftebuss skulle upphöra med beställningstrafik håller Nordbergs Buss det dock inte för osannolikt att företaget skulle försöka rikta sig mer mot Skellefteå kommun. Nordbergs Buss menar också att förslaget om att avreglera linjetrafiken skulle underlätta bussföretags etablering av beställningsverksamhet i områden där de traditionellt inte är verksamma.

text: 71. Ytterligare ett företag, Arctic Bus Sweden AB (Arctic Bus), som är stationerad cirka tolv mil från Skellefteå tätort, har uttryckt intresse av att utöka sin verksamhet avseende beställningstrafik i Skellefteå kommun. Arctic Bus vann under sommaren 2010 en upphandling av linjetrafiken mellan Lycksele och Skellefteå och kommer att stationera två bussar i Skellefteå. En av dessa ska köra nämnd linjetrafik, medan den andra på heltid ska vara disponibel för beställningstrafik.

text: 72. Arctic Bus skulle gärna expandera mer i området i och kring Skellefteå och avser att marknadsföra sig där. På grund av att Skelleftebuss är en stor aktör inom linjetrafik och beställningstrafik i Skellefteå kommun har de, till skillnad från Arctic Bus, haft möjlighet att göra gott intryck på kunder, vilket genererar beställningsuppdrag. Den kommande upphandlingen av skolskjutsar och färdtjänst kommer att förbättra möjligheterna för Arctic Bus att etablera sig på marknaden. Sådana uppdrag ger möjlighet till marknadsföring och en utjämning av uppdragen över veckodagarna.

text: 73. Både Lestanders Buss och Arctic Bus bedömer att det skulle gå ganska fort att anpassa verksamheten för att kunna ta flera uppdrag för det fall Skelleftebuss upphörde med att bedriva beställningstrafik till privata kunder. Det tar cirka ett halvår att få leverans av en ny buss.

text: Marknadsförutsättningarna för nyetablering

text: 74. För det fall Skelleftebuss upphör med beställningstrafiken till privata kunder skulle det också finnas förutsättningar för ett eller flera företag att nyetablera beställningstrafik i Skellefteå. Eftersom Skelleftebuss har sysselsättning för fyra bussar inom sin beställningstrafik finns det rimligen en marknad för fyra stycken beställningsbussar.

text: 75. För det fall Skelleftebuss fortsätter med sin beställningstrafik, men kommunen börjar upphandla sina egna beställningsuppdrag, så finns också goda förutsättningar för ett nytt företag att etablera beställningstrafik i Skellefteå. Detta, tillsammans med befintliga idrotts- och skolresor, öppnar en marknad för ett par beställningsbussar i Skellefteå.

text: 76. För en nyetablerad verksamhet inom beställningstrafiken under de förhållanden som råder i Skellefteå, skulle det ta cirka två år från start till dess att verksamheten är självbärande. Denna tid skulle dock förkortas om nyetablerade företag kunde överta befintliga kontrakt efter överenskommelse med Skelleftebuss och kund.

text: Effekterna av Skelleftebuss närvaro på marknaden

text: 77. De konkurrenssnedvridande eller konkurrenshämmande effekterna bör enligt förarbetena till reglerna om offentlig säljverksamhet vara av någon betydelse för att ett förbud ska kunna komma i fråga. Något märkbarhetskrav bör dock inte ställas, eftersom den grundläggande skillnaden mellan offentliga och privata aktörer därigenom inte fullt ut kan tas i beaktande.

text: 78. Skelleftebuss närvaro på marknaden för beställningstrafik i Skellefteå kommun är betydande. Den är långt mer omfattande än den närmaste konkurrentens och flera konkurrenter har uttryckt att Skelleftebuss närvaro på marknaden utgör ett hinder för deras egen expansion. Det är uppenbart att konkurrenter i området är intresserade av att gå in på marknaden och att förutsättningar finns för detta.

text: 79. Skelleftebuss närvaro på marknaden får till följd att privata aktörer hämmas i sin expansion eller underlåter att etablera sig på marknaden i den utsträckning som annars skulle vara möjlig. Den konkurrenshämmande effekten av Skelleftebuss närvaro är således av betydelse.

text: Verksamhetens förenlighet med lag

text: Kommunal kompetens

text: 80. En verksamhet får inte förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL om den är förenlig med lag, det vill säga om verksamheten ligger inom den

text: kommunala kompetensen. Den kommunala kompetensen anger kommuners behörighet att befatta sig med olika slags angelägenheter.

text: 81. I

text: kommunallagen (1991:900)

text: , KomL, finns regler om kommunernas kompetens, den s.k. allmänna kompetensen. Enligt den grundläggande kompetensbestämmelsen i

text: 2 kap. 1 §

text: KomL får kommuner bedriva verksamhet som har anknytning till dess område eller medlemmar och som är av allmänt intresse.

text: 82. Kommuners kompetens i näringsverksamhet framgår av

text: 2 kap. 7 §

text: KomL. Enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KomL har kommuner rätt att vara verksamma på en rad områden som brukar benämnas sedvanlig kommunal affärsverksamhet. Utgångspunkten för bedömningen av det tillåtna är vad som kan anses vara ett allmänt intresse . En ytterligare förutsättning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KomL är att verksamheten drivs utan vinstsyfte.

text: 83. Förutom

text: kommunallagens

text: regler om kommunernas kompetens finns den s.k. specialreglerade kompetensen. Den består av olika specialförfattningar och lagen om vissa kommunala befogenheter (

text: ). Bestämmelserna i specialförfattningarna innehåller både kommunala skyldigheter och befogenheter. Lagen om vissa kommunala befogenheter utökar kommunernas kompetens i förhållande till den allmänna kompetensen i

text: kommunallagen

text: Kommunala bolag

text: 84. Kommuner kan lämna över verksamhet till t.ex. ett aktiebolag. Verksamheter som lämnas över till ett aktiebolag ska dock falla inom den kommunala kompetensen och risken för kompetensöverskridanden vid verksamhetens utövande ska vara ringa. Detta gäller oavsett om verksamheten bedrivs i förvaltningsform eller som ett separat privaträttsligt objekt.

text: 85. Kommunfullmäktige ska fastställa det kommunala ändamålet med kommunala bolag. Häri ligger ett krav att kommunen ska se till att det i bolagsordningen görs en ändamålsbestämning av verksamheten som är kommunalrättsligt godtagbar.

text: 86. Av Skelleftebuss bolagsordning framgår att föremålet för Skelleftebuss verksamhet är att bedriva tätortstrafik inom Skellefteå centrum samt att äga och förvalta fast och lös egendom. Bolaget ska dessutom som entreprenör till bl.a. Länstrafiken i Västerbotten AB bedriva busstrafik

text: på marknadsmässiga villkor. Bolagets ändamål är att skapa en god trafikförsörjning i kommunen.

text: 87. Av bolagsordningen framgår således inte att Skelleftebuss ska bedriva beställningstrafik. Skelleftebuss har dock uppgivit att de anser att beställningstrafiken ska anses omfattas av bolagets ändamål att skapa en god trafikförsörjning i kommunen då Skelleftebuss anser att det behövs beställningstrafik för att skapa denna goda trafikförsörjning.

text: Kommunal kompetens på grund av speciallag

text: 88. Det finns inte någon lagreglerad skyldighet för kommuner att tillhandahålla beställningstrafik. Det finns heller ingen speciallagstiftning som explicit tillåter kommuner att tillhandahålla beställningstrafik.

text: 89. Lagen om vissa kommunala befogenheter utvidgar den kommunala kompetensen på vissa områden. I 3 kap. 16 § denna lag stadgas att kommunala aktiebolag får ingå avtal med regionala kollektivtrafikmyndigheter om att utföra lokal och regional linjetrafik med buss samt motsvarande trafik med tåg, tunnelbana eller spårvagn.

text: 90. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att flera remissinstanser önskade att de kommunala bussföretagen i lagen skulle ges rätt att bedriva beställningstrafik. Regeringen uttalade dock att lagen inte skulle ge stöd för att bedriva verksamhet i form av beställningstrafik. Befogenheten att bedriva sådan verksamhet eller inte skulle istället bedömas utifrån de allmänna kompetensreglerna i

text: kommunallagen

text: 91. Det finns således inte någon speciallagstiftning som gör beställningstrafik till privata kunder kompetensenlig.

text: Allmän kompetens

text: 92. Enligt den allmänna kompetensen får kommuner bedriva verksamhet som har anknytning till dess område eller medlemmar och som är av allmänt intresse.

text: 93. Det ifrågasätts inte att Skelleftebuss verksamhet har anknytning till Skellefteå kommun och till många av dess medlemmar men, som utvecklas nedan, anser Konkurrensverket inte att verksamheten uppfyller kriterierna för ett allmänt intresse.

text: 94. Bedömningen av vad som faller inom den kommunala kompetensen vad gäller näringsverksamhet sker i enlighet med

text: 2 kap. 7 §

text: KomL, vilken ska tolkas i ljuset av den grundläggande kompetensbestämmelsen

text: 2 kap. 1 §

text: KomL.

text: Begränsningar i den kommunala kompetensen

text: 95. Den kommunala kompetensen på näringslivets område regleras av

text: 2 kap. 7 §

text: KomL som stadgar att kommuner får bedriva näringsverksamhet om denna bedrivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster åt medlemmarna i kommunen. Båda kriterierna ska således vara uppfyllda och det kan betonas att denna möjlighet ska vara av ren undantagskaraktär.

text: 96. Den del av näringslivet som benämns ”det egentliga näringslivet” har kommunerna i princip inte tillträde till. Åtgärder från kommunens sida inom ramen för det egentliga näringslivet är i princip bara tillåtna om det handlar om allmänt näringslivsfrämjande åtgärder. Det krävs tungt vägande skäl för att en kommunal verksamhet inom detta område ska anses vara kompetensenlig.

text: 97. Att näringsverksamhet ska bedrivas utan vinstsyfte innebär att kommunens verksamhet inte får ha som huvudsakligt syfte att bereda kommunen vinst. Detta innebär inte något absolut vinstförbud i den meningen att en kommunal verksamhet aldrig kan tillåtas generera överskott utan det väsentliga är att den inte inrättas eller drivs med det .27 huvudsakliga syftet att vara vinstbringande

text: 98. Förbudet mot att driva företag i vinstsyfte innebär enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL att kommunala företags verksamhet ska ha ett annat ändamål än att bereda kommunen vinst. Verksamheten får gå med visst överskott enstaka år, men företagen ska inte agera så att överskott eller vinst regelmässigt uppkommer eller kan förväntas uppkomma. Ett företag som agerar affärsmässigt på en marknad som har ålagts normala avkastningskrav är således i

text: kommunallagens

text: mening alltid vinstsyftande och därmed oförenligt med

text: 2 kap. 7 §

text: KL, oavsett det ursprungliga motivet bakom företagets bildande.

text: 99. Det finns en rad omständigheter som talar för att Skelleftebuss bedriver beställningsverksamheten med vinstsyfte.

text: 100. För det första kan konstateras att det i bolagsordningen anges att Skelleftebuss ska bedriva busstrafik på marknadsmässiga villkor, i vart fall vad gäller den busstrafik som bedrivs på uppdrag av bl.a. Länstrafiken i Västerbotten AB. Skelleftebuss har uppgett att de tillämpar samma principer när de bedriver beställningstrafik som när bolaget bedriver linjetrafik utanför kommunens gränser i enlighet med lag (

text: ) om vissa kommunala befogenheter. Beställningstrafiken bedrivs på marknadsmässiga villkor och det finns alltid en vinstmarginal med vid beräkningen av priset.

text: 101. För det andra tillämpar Skelleftebuss ett visst vinstpåslag gentemot samtliga kunder vid prissättningen av beställningstrafiken. Vinstpåslaget motsvarar 10 procent avkastning på kapital på årsbasis, vilket torde vida överstiga rimlig kapitalkostnad i en verksamhet med sådan låg risk som det innebär att driva ett kommunalt bolag. Skelleftebuss har uppgivit att det är en gängse siffra i branschen, dvs. för företag som inte drivs utan risk. Även kostnaderna i beställningstrafiken räknas på samma sätt som inom linjetrafiken.

text: 102. Att beställningstrafiken bedrivs marknadsmässigt stöds också av att Skelleftebuss vid anbudsgivning gällande linjetrafik beaktar att bussarna delvis kommer att kunna utnyttjas till beställningstrafik, vilket medför ett lägre anbudspris än vad som annars skulle vara fallet.

text: 103. Det är således tydligt att beställningstrafiken drivs med vinstsyfte.

text: 104. Vid bedömningen av om en verksamhet är allmännyttig granskas om verksamheten syftar till att tillhandahålla en vara eller tjänst som är av ett allmänt intresse för kommunmedlemmarna.

text: 105. Följande utgör normalt ett allmänt kommunalt intresse; – En kollektiv nyttighet vars behov bäst tillgodoses i kommunal regi. – Investeringskostnaderna är höga och torde inte till fullo kunna bäras av brukarna. – Något vinstintresse föreligger inte och möjligheten att gå med vinst är också begränsad. – Privata initiativ och privata konkurrenter är få till antalet eller saknas helt. Verksamheter som inte uppfyller dessa kriterier bör som utgångspunkt inte rymmas inte inom den kommunala kompetensen.

text: 106. Beställningstrafik med buss kan inte anses vara en sådan kollektiv nyttighet som bäst tillgodoses i kommunal regi. Detta stöds också av att

text: sådan beställningstrafik endast undantagsvis bedrivs av kommunala bolag. I de flesta av Sveriges kommuner bedrivs beställningstrafiken av privata aktörer.

text: 107. Beställningstrafik med buss kräver heller inga speciellt stora investeringskostnader, vilket berörts ovan. De investeringskostnader som verksamheten kräver kan också till fullo bäras av brukarna. Uppgifter från andra med kunskap om beställningstrafikmarknaden ger stöd för att det går att få lönsamhet i en verksamhet efter ett par år.

text: 108. Beställningstrafik med buss är en sådan verksamhet där det är möjligt att generera vinst, vilket framgår dels av Skelleftebuss egen verksamhet, dels av att det finns privata aktörer på den relevanta marknaden som bedriver beställningstrafik.

text: 109. Mot bakgrund av detta kan konstateras att beställningstrafik inte är en sådan verksamhet som går ut på att tillhandahålla allmännyttiga tjänster åt medlemmarna i kommunen.

text: 110. Konkurrensverket anser att beställningstrafik är sådan verksamhet som är förbehållen det egentliga näringslivet och som alltså inte är kompetensenlig.

text: 111. Motsvarande bedömning har också gjorts av Statskontoret som i en rapport har prövat om kommunala bussbolag kan bedriva beställningstrafik i den egna kommunen med stöd av

text: kommunallagen

text: . Beställningstrafik bedömdes, till skillnad från linjetrafik, vara renodlad näringslivsverksamhet och det bedömdes inte finnas tillräckliga skäl för att sådan verksamhet skulle få bedrivas av kommunala bolagens inom den egna kommunen.

text: Undantag

text: 112. En verksamhet som inte faller inom den kommunala kompetensen kan ändock i yttersta undantagsfall anses kompetensenlig på grund av att den kan undantas i enlighet med praxis. De omständigheter som Skelleftebuss har fört fram i kontakter med Konkurrensverket skulle kunna hänföras till undantagen beträffande anknytningskompetens och tillfälligt överskott.

text: 113. Genom den så kallade anknytningskompetensen kan kommunen, om annan ordning skulle te sig opraktisk eller verklighetsfrämmande, i vissa fall bedriva verksamhet trots att denna egentligen faller utanför

text: den kommunala kompetensen. Det ska då finnas ett naturligt och nära samband med en kompetensenlig verksamhet.

text: 114. Det har i praxis ansetts föreligga anknytningskompetens om verksamheten varit av begränsad omfattning och är inte avsedd att ge vinst. I praxis har kompetensenlighet även ansetts föreligga om verksamheten riktar sig till användare av den ordinarie tjänsten, något denne skulle vara i behov av vid nyttjandet av den ordinarie tjänsten.

text: 115. Den verksamhet som Skelleftebuss bedriver avseende beställningstrafik till annan än Skellefteå kommun uppfyller inte rekvisiten för anknytningskompetens. Verksamheten drivs inte i begränsad omfattning och är avsedd att ge vinst, som beskrivits ovan. Användare av den ordinarie linjebussverksamheten är inte i behov av beställningstrafik i den bemärkelse som avses för att anknytningskompetensen ska vara uppfylld.

text: 116. Det har i praxis även ansetts kompetensenligt att vid tillfälligt överskott, i syfte att undvika onödig kapitalförstöring, under en övergångsperiod i mindre omfattning konkurrera på den allmänna marknaden.

text: 117. Skelleftebuss har en särskild avdelning för beställningstrafik som till cirka 80 procent utför körningar åt privata kunder. Till den avdelningen hör fyra turistbussar som är stationerade i Skellefteå tätort. Skelleftebuss utförde år 2010 beställningstrafik som totalt omfattade cirka 41 000 mil. Av denna totala körsträcka stod dessa fyra bussar för 69 procent. Vidare användes de fyra bussarna till 90 procent i beställningstrafik. Mot bakgrund av detta är det tydligt att de fyra bussar som hör till Skelleftebuss beställningstrafik utnyttjats nästan uteslutande till beställningstrafik och att det därför inte är fråga om något tillfälligt överskott som uppkommit i den övriga verksamheten.

text: 118. Kommuner ska anpassa sina verksamheter så att de producerar den mängd tjänster som invånarna är i behov av. Verksamheten får således inte överdimensioneras i syfte att skapa utrymme för att kunna sälja överskottet till andra. I kravet på tillfällighet ligger förutsättningen att en verksamhet inte permanent får göra sig beroende av intäkter från externa kunder.

text: 119. Beställningstrafiken är en separat del av Skelleftebuss verksamhet och utgör inte något överskott av linjetrafiken. Skelleftebuss har bedrivit beställningsverksamhet sedan starten 1974. Det är således fråga om en permanent verksamhet. Mot bakgrund av omfattningen och verksamhetstiden omfattas inte Skelleftebuss beställningstrafik av kompetensreglerna för utnyttjande av tillfälligt överskott.

text: Sammanfattning

text: 120. Sammanfattningsvis ryms inte den beställningstrafik som Skelleftebuss ägnar sig åt inom den kommunala kompetensen. Den är således inte förenlig med lag och kan därför förbjudas i enlighet med

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Vite

text: 121. Konkurrensverket hävdar att den beställningsverksamhet som Skelleftebuss bedriver mot privata kunder strider mot

text: 3 kap. 27 §

text: KL och därför ska förbjudas. Förbudet enligt yrkandet bör förenas med vite.

text: 122. Kostnaderna och den tidsrymd som krävs för en omställning och nedläggning av beställningstrafiken bedöms inte vara oansenliga. Skelleftebuss har kundkontrakt som löper över viss tid och som behöver sägas upp. Vidare krävs möjligen viss omställning bland personal och busspark. Hänsyn tas till detta på så sätt att förbudet ska börja gälla först sex månader efter att dom i målet vunnit laga kraft.

text: 123. Vite ska fastställas till ett belopp som med hänsyn till vad som är känt om adressatens ekonomiska förhållanden och till omständigheterna i övrigt kan antas förmå denne att följa det föreläggande som är förenat med vitet. Av förarbetena till viteslagen framgår att vitet bör bestämmas så högt att det inte blir ekonomiskt fördelaktigt för adressaten att underlåta att iaktta det.

text: 124. Skelleftebuss totala omsättning år 2009 uppgick till cirka 128 miljoner kronor. Omsättningen hänförlig till beställningstrafiken till privata kunder uppgick till cirka 6 miljoner kronor år 2009.

text: 125. Konkurrensverket bedömer att ett vitesbelopp om en miljon kronor är skäligt och bör förmå Skelleftebuss att efterfölja förbudet.

text: Bevisuppgift

text: 126. Konkurrensverkets preliminära bevisuppgift återfinns i bilaga 1. ______________________________

text: Per Karlsson Hanna Lekås


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Åklagarmyndigheten – digitala lagkommentarer och e-litteratur

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av digitala lagkommentarer och e-litteratur. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det har under utredningen framkommit att en överprövning av upphandlingen pågår, vilket gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit föredragande jurist Erik Grundén.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Samarbete - skidliftar

text: Er skrivelse angående prissamarbete - skidliftar

text: I skrivelse till Konkurrensverket den 14 februari 2000 anförde Ni att Svenska Liftanläggningars Organisation, (SLAO), medverkar till prissamverkan avseende liftkortspriser och ifrågasatte om detta var förenligt med svensk konkurrenslagstiftning. Ni framförde även ett önskemål att verket närmare skulle utreda omständigheterna.

text: Konkurrensverket fann i beslut den 25 februari 2000 inte skäl att utifrån

text: konkurrenslagen

text: (1993:20, KL, eller i övrigt granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på.

text: I skrivelse den 6 april 2000 har Ni ånyo begärt att Konkurrensverket skall pröva ärendet och har som ny omständighet hänvisat till ett beslut av amerikanska Högsta Domstolen gällande liftkortsförsäljning.

text: Konkurrensverket finner vid en förnyad prövning inte att det tillkommit sådana nya omständigheter att verket har anledning att göra en annan bedömning än tidigare.

text: När det gäller skrivelser till verket i vilka företag och andra påtalar förhållanden som upplevs som konkurrensproblem har verket att i varje enskilt fall ta ställning till om det som verket uppmärksammats på bör föranleda en närmare granskning. Avgörande för om Konkurrensverket inleder en sådan undersökning är vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: och vilken betydelse påtalade förhållanden har för samhällsekonomin och konsumenterna.

text: Konkurrensverket har dock ingen skyldighet att ta upp varje klagomål till prövning i sak. Det gäller oavsett hur besvärande andra företags agerande kan vara för det företag som klagar till Konkurrensverket. Med anledning av detta har i KL intagits regler som gör det möjligt för den som anser sig vara utsatt för en överträdelse att få sin sak prövad i domstol.

text: Ni påtalar även att EU-medel används gör att göra investeringar i verksamheten. När det gäller offentlig stöd kan nämnas att Konkurrensverket tagit upp frågan om offentlig stödgivning i rapporten Konkurrensen i Sverige under 90-talet - problem och förslag (

text: ). I rapporten, som gjorts på uppdrag av regeringen, lämnas förslag för att undvika konkurrensproblem som i vissa fall kan vara kopplade till offentlig stödgivning. Rapporten (avsnitt 7.6 behandlar offentlig stödgivning) finns tillgänglig på Konkurrensverkets hemsida ( www.kkv.se) .

text: Om Konkurrensverket i visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


motpart: Mars Sverige AB och Mars Chocolat France SAS

title: Påstått konkurrensbegränsande samarbete/missbruk av dominerande ställning - enkelförpackad styckglass

text: Påstått konkurrensbegränsande samarbete samt missbruk av dominerande ställning – frysboxexklusivitet för enkelförpackad styckglass

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har anfört att Unliver Sverige AB (”Unilever”) är såväl delaktig i konkurrensbegränsande samarbete som missbrukar sin dominerande ställning genom att ingå exklusivitetsavtal med återförsäljare av enkelförpackad styckglass på den svenska marknaden, genom vilka återförsäljaren åtar sig att endast förvara Unilevers enkelförpackade styckglassar i de av Unilever tillhandahållna frysboxarna.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan dock inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av Göran Karreskog. Föredragande har varit Sara Falck.

text: Göran Karreskog Sara Falck

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Nyköpings kommun – Hjortensbergsbadet

text: Nyköpings kommun – Hjortensbergsbadet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Genom vår omvärldsbevakning uppmärksammade vi en revisionsrapport om er ombyggnation av Hjortensbergsbadet. I rapporten står det bland annat att renoveringen av Hjortensbergsbadet från början uppskattades kosta totalt 127 miljoner kronor. På grund av ändrings- och tilläggsarbeten blev ombyggnationen 20 miljoner kronor dyrare.

text: Ni har uppgett att det i samband med att byggnadsarbetena inleddes upptäcktes sprickor i flera bärande takbalkar och en vattenskada under golvet i simbassängsdelarna. Därför har kostnaderna stigit. Skadorna kunde upptäckas först efter att delar av golv, tak och andra ytskikt brutits upp. I samband med renoveringen upptäcktes även stora brister i dräneringen runt huset vilket orsakat stora fuktskador i betongen.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedömer att det inte är motiverat att fortsätta utreda ärendet. Bedömningen grundar sig på hur allvarligt problemet är och våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Vårt underlag i utredningen består av er redogörelse för ombyggnationen och varför den blev dyrare än förväntat samt material tillhörande den genomförda upphandlingen av renoveringen av Hjortensbergsbadet. Det framkommer inte något i dessa handlingar som tyder på att en regelöverträdelse har skett.

text: Ärendet ska därför skrivas av.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Ann Fryksdahl. Föredragande har varit Therese Eriksson.

text: Våra bedömningsgrunder

text: Vi bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i vår prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger vi in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen väger vi även in våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: Företagsförvärv

bransch:
Energi, miljö och avfall
Industri

motpart: Remondis Maintenance & Services International GmbH, Delete Group Oyj

nyckelord:
Företagsförvärv
Energi, miljö och avfall
Industri

title: Remondis Maintenance & Services International GmbH och Delete Group Oyj

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 392/2023 – Remondis förvärv av Delete.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2023-08-02 (Dnr 392/2023)

text: Konkurrensverket har beslutat att inleda en särskild undersökning för att närmare granska ett förvärv inom branschen för industriella saneringstjänster, Remondis Maintenance & Services International GmbH planerade förvärv av ensam kontroll över Delete Group Oyj.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2023-11-01 (Dnr 392/2023)

text: Den särskilda undersökningen har inte visat att förutsättningarna för ett förbud av koncentrationen är uppfyllda, det vill säga att förvärvet riskerar att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Konkurrensverket lämnar därför förvärvet utan åtgärd.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Anmälan om företagskoncentration – industrisanering/industriella rengöringstjänster; nu beslut om särskild undersökning Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket beslutar att genomföra en särskild undersökning enligt

text: 4 kap. 11 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, av REMONDIS Maintenance & Services International GmbH:s, HRB 106337 (DE), planerade förvärv av ensam kontroll över Delete Group Oyj, 2565169-4 (FI).

text: Beslutet gäller omedelbart.

text: Bakgrund till ärendet

text: Företagskoncentrationen och de berörda företagen

text: 1. Remondis Maintenance & Services International GmbH (”Remondis”) har den 7 juni 2023 enligt

text: 4 kap. 6 §

text: KL anmält förvärv av ensam kontroll över Delete Group Oyj (”Delete”).

text: 2. Remondis är ett internationellt avfallshanterings- och industriserviceföretag och en del av den tyska Rethmann-koncernen. I Sverige är Remondis verksamt genom dotterbolagen Remondis Sweden AB (avfallshantering), Xervon Sweden AB (byggnadsställningstjänster) och Buchen Sweden AB (”Buchen”). Buchen är verksamt inom industrisaneringstjänster och erbjuder bland annat högtrycksrengöring, mobil vattenrening, mobil ventilation och kylning, sug- och spoltjänster, tank- och cisternrengöring, torr- och vakuumsugning och vattenbilning.

text: 3. Delete är ett finskt företag som tillhandahåller tjänster inom segmentet industrisanering, däribland högtrycksrengöring, slamsugning, vakuumsugning och kemisk rengöring. Delete är verksamt på 20 orter i Finland. Delete har ett svenskt dotterbolag, Delete Sweden AB, som är verksamt inom industrisanering på 13 orter i Sverige.

text: 4. Det anmälda förvärvet utgör en företagskoncentration enligt

text: 1 kap. 9 §

text: KL. De berörda företagen har tillsammans en omsättning som överstiger tröskelvärdena i

text: 4 kap. 6 §

text: KL. Koncentrationen har inte gemenskapsdimension enligt de tröskelvärden som anges i Rådets förordning 139/2004 om kontroll av företagskoncentrationer. Konkurrensverket är således behörigt att pröva koncentrationen.

text: Remondis anmälan

text: 5. Remondis har i huvudsak uppgett följande om den relevanta marknaden. Remondis och Deletes verksamheter överlappar vad gäller en grupp sanerings- och rengöringstjänster riktade mot industriföretag. Enligt anmälan bör den relevanta marknaden sannolikt omfatta industriella saneringstjänster i Sverige. På en sådan marknad ingår samtliga tjänster inom det som benämns industriella rengöringstjänster, industrisanering, industriservice och skadekontroll. Såväl Remondis, genom Buchen, som Delete uppges ha en större inriktning mot den typ av tjänster som ansetts falla in under segmentet industriella rengöringstjänster, och i mindre omfattning fokuserar på tjänster som kategoriserats som skadekontroll. Även om många företag inom industriella saneringstjänster fokuserar på vissa typer av tjänster, kan de relevanta tjänsterna, enligt anmälan, i de flesta fall erbjudas av samtliga tjänsteleverantörer på marknaden för industriella saneringstjänster och de olika typerna av tjänster kan utföras av samma personal med samma eller liknande redskap och verktyg. Kunderna på marknaden för industriella

text: saneringstjänster utgörs av företag inom olika industrisektorer och innefattar bland annat byggnadsindustri, pappersindustri, gruvindustri och energi. Kunderna efterfrågar inte sällan tjänsterna som en helhetstjänst. Enligt anmälan ska det därför inte ske en segmentering mellan de olika kategorierna inom industriella saneringstjänster.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: 6. Enligt

text: 4 kap. 1 § konkurrenslagen

text: har Konkurrensverket att bedöma om en företagskoncentration är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Vid denna bedömning ska Konkurrensverket särskilt beakta om koncentrationen medför att en dominerande ställning skapas eller förstärks.

text: 7. Enligt

text: 4 kap. 11 §

text: KL ska Konkurrensverket inom 25 arbetsdagar från och med det att en fullständig anmälan inkommit meddela beslut om att antingen genomföra en särskild undersökning av koncentrationen eller lämna koncentrationen utan åtgärd.

text: 8. Konkurrensverket får enligt

text: 4 kap. 17 § andra stycket

text: KL på begäran av en part i företagskoncentrationen tillfälligt stoppa löptiden för den frist som anges i

text: 4 kap. 11 §

text: KL under så många arbetsdagar som verket bestämmer.

text: 9. Anmälan om företagskoncentration inkom till Konkurrensverket den 7 juni 2023. Beslut i ärendet skulle därmed ha meddelats senast den 13 juli 2023. Sedan Remondis upplysts om att Konkurrensverket uppmärksammat vissa preliminära problem med koncentrationen, inkom Remondis den 11 juli 2023 med en begäran om att verket tillfälligt skulle stoppa löptiden för fristen under 15 arbetsdagar. Konkurrensverket fattade ett sådant beslut den 12 juli 2023, med följd att det datum Konkurrensverket senast ska meddela beslut enligt

text: 4 kap. 11 §

text: KL flyttades till den 3 augusti 2023. Detta beslut har således meddelats inom föreskriven tid.

text: 10. Under utredningen hittills i ärendet har Konkurrensverket inhämtat information och genomfört ett stort antal intervjuer med bland annat köpare av industrisaneringstjänster och företag som erbjuder olika typer av industrisaneringstjänster. Konkurrensverket har även granskat upphandlingsdata där sådan funnits tillgänglig och tagit del av vissa interna dokument från de berörda företagen.

text: 11. De uppgifter som Konkurrensverket hittills tagit del av talar för att den relevanta produktmarknaden bör avgränsas snävare än en marknad för industriella saneringstjänster på så sätt som Remondis definierar den. Flera uppgifter i ärendet talar dessutom för att det, även på den bredare

text: marknaden, snarast är inom segmentet industriella rengöringstjänster som konkurrensen sker. Gällande en sådan snävare marknad, eller segment av den bredare marknaden, finns det flera indikationer på att de berörda företagen skulle få stor marknadsmakt efter koncentrationen. En sådan marknadsmakt skulle kunna innebära att Buchen och Delete får möjlighet och incitament att höja priserna eller försämra kvaliteten på tjänsterna de erbjuder.

text: 12. Gällande den geografiska marknaden har det framkommit att vissa uppdrag inom de industriella saneringstjänsterna kräver korta inställelsetider. Detta hindrar de aktörer som inte har en lokal eller regional närvaro från att ta dessa uppdrag. Vad gäller såväl planerade som mer brådskande uppdrag har det framkommit uppgifter som talar för att aktörer som inte är lokalt eller regionalt etablerade utövar ett mindre konkurrenstryck mot aktörer med lokal eller regional närvaro då exempelvis etableringskostnader kan bli höga. Vissa kunder till företagen har uppgett att den anmälda företagskoncentrationen skulle eliminera en av redan få relevanta leverantörer av tjänsterna.

text: 13. Därutöver har det framkommit att Buchen och Delete sannolikt är varandras närmaste konkurrenter då de exempelvis är de enda leverantörerna som är etablerade mer rikstäckande och de båda har ett större antal maskiner och utrustning jämfört med övriga konkurrenter. Vidare har det framkommit att marknaden kännetecknas av inträdeshinder i form av bland annat stora investeringar för nödvändig utrustning och svårigheter i att rekrytera personal. Flera köpare av industriella rengöringstjänster har även uppgett att tjänsterna är kritiska för deras huvudverksamhet och därför inte kan väljas bort. Uppgifter i utredningen indikerar även att utländska aktörer har svårt att utöva ett konkurrenstryck för annat än planerade saneringstjänster och även i de fallen är konkurrenstrycket begränsat.

text: 14. Med anledning av det ovanstående kan det inte uteslutas att den anmälda företagskoncentrationen kan vara ägnad att påtagligt hämma en effektiv konkurrens inom en avsevärd del av landet. För att Konkurrensverket ska kunna ta slutlig ställning till företagskoncentrationen krävs därför ytterligare utredning och en analys av de effekter som koncentrationen kan komma att ge upphov till. Därför ska en särskild undersökning genomföras.

text: 15. Innan Konkurrensverket meddelar beslut får parterna och andra medverkande i företagskoncentrationen inte vidta någon åtgärd för att fullfölja koncentrationen (

text: 4 kap. 13 a §

text: KL).


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Åstorp kommuns avtal avseende mattransporter

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet.

text: Ärendet

text: Åstorp kommun ingick i juni 2004 avtal om mattransport med Tonys Budbil AB. Avtalet gällde till den 30 juni 2007 och kunde förlängas två gånger med ett år i taget. Konkurrensverket har fått information om att avtalet muntligen har förlängts sedan 2009. Det finns även ett avtal med Fredrikssons Åkeri AB från den 4 juni 2010 som även det ska har varit föremål för muntlig förlängning sedan den 1 januari 2011. De båda avtalen ska enligt uppgift upphöra i september 2013. Konkurrensverket har gjort sökningar i annonsdatabaser för upphandling. Sökningarna har inte resulterat i någon träff på annonserade upphandlingar avseende denna tjänst.

text: Skäl för beslutet

text: Med anledning av avtalssituationen avseende mattransporter i kommunen har Konkurrensverket tillskrivit kommunen för att få en redogörelse för hur Åstorp kommun avser att lösa behovet av mattransporttjänster efter det att gällande muntliga avtal löpt ut.

text: Åstorp kommun har svarat att en anbudsförfrågan benämnd Mattransporter publicerats den 14 juni 2013. Upphandlingen avser kommunens behov av mattransporttjänster under perioden 2013-09-02 till 2017-09-01. Förfrågan avser hela kommunens behov av mattransporttjänster och inkluderar även andra transporttjänster. Kommunen har även bifogat förfrågningsunderlaget till den aktuella upphandlingen. Med anledning av detta avskriver Konkurrensverket ärendet.

text: Detta beslut har fattats av biträdande avdelningschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Ann Fryksdahl.


motpart: Arla Foods AB, Gefleortens Mejeri

nyckelord:
Företagsförvärv
Detalj- och dagligvaruhandel
Jordbruk, skogsbruk och fiske

title: Arla Foods AB och Gefleortens Mejeri

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 393/2017 – Arla Foods AB och Gefleortens Mejeri

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2017-10-18 (Dnr 393/2017)

text: Konkurrensverket lämnar Arla Foods AB:s förvärv av ensam kontroll över Gefleortens Mejeriförenings, ek. för., verksamhet utan åtgärd.


motpart: Arvika Näringslivscentrum Ekonomisk förening

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Tillsyn gällande Arvika Näringslivscentrum Ek. förenings upphandling av entreprenadarbeten

text: Beslut om upphandlingsskadeavgift – upphandling av entreprenadarbeten

text: Konkurrensverket konstaterar att Arvika Näringslivscentrum ekonomisk förening har agerat i strid med

text: 19 kap. 6 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att den 7 maj 2024 ingå avtal avseende en entreprenad för installation av en köldbärarkrets för frikyla utan föregående annonsering, trots att förutsättningarna för detta saknats. Arvika Näringslivscentrum ekonomisk förening har därmed genomfört en otillåten direktupphandling.

text: Konkurrensverket beslutar att Arvika Näringslivscentrum ekonomisk förening ska betala en upphandlingsskadeavgift enligt 21 kap. 7 § lagen om offentlig upphandling på 95 000 (nittiofem tusen) kronor.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Ärendet inleddes efter att Konkurrensverket mottagit ett tips om att Arvika Näringslivscentrum ekonomisk förening (Föreningen) ska ha ingått ett avtal som omfattade entreprenadarbeten till ett värde som översteg direktupphandlingsgränsen utan föregående annonsering. Med anledning av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda om anskaffningen genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Konkurrensverket redogör inledningsvis för de omständigheter som har lagts till grund för bedömningen i fråga om Föreningen har upphandlat i strid med upphandlingslagstiftningen och därefter för frågan om upphandlingsskadeavgift.

text: Bakgrund och omständigheter

text: Föreningen genomförde en upphandling av en entreprenad för installation av en köldbärarkrets för frikyla (upphandlingen). Upphandlingen genomfördes som en direktupphandling genom utskick av förfrågningsunderlag till ett antal leverantörer den 5 mars 2024.

text: I upphandlingen inkom det två anbud. Ett av anbuden accepterades muntligen per telefon och bekräftades därefter i e-postmeddelanden mellan Föreningen och leverantören den 7 maj 2024 (Avtalet).

text: Den 14 maj 2024 höll Föreningen ett möte med leverantören för genomgång av förfrågningsunderlaget och det antagna anbudet. Vid mötet beslutades att projektet skulle anpassas för framtida kapacitet, vilket medförde förändringar i rördimensioner och tillkommande ÄTA-arbeten.

text: Föreningen och leverantören tecknade ett formellt avtal avseende entreprenaden den 28 maj 2024 (Ändringsavtalet). I Ändringsavtalet reglerades bland annat ett fast pris och ett pris avseende överenskommelsen om ändringarna, de tillkommande ÄTA-arbetena.

text: I förfrågningsunderlaget som låg till grund för det anbud som ingår i Avtalet anges bland annat följande. Arbetet ska utföras som en totalentreprenad enligt ABT 06. Anbud på entreprenaden ska innehålla ett totalt pris för hela

text: installationen, ett fast pris, och en à-prislista för tillkommande arbeten. I förfrågningsunderlaget anges även att entreprenören ska ombesörja håltagning och efterlagning liksom isolering av värmerör, samt att kostnaden för dessa arbeten inte ska ingå i anbudet utan ska tas fram efter vunnet anbud och projektering.

text: Det är Avtalet som läggs till grund för det här beslutet.

text: Vad Föreningen har anfört

text: Föreningen har under utredningen anfört bland annat följande.

text: Anbudet från leverantören accepterades med en anbudssumma på 649 800 kronor exklusive mervärdesskatt. Detta belopp ligger under direktupphandlingsgränsen och upphandlingen genomfördes därför som en direktupphandling enligt reglerna i lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU). Upphandlingen har skett inom ramen för vad som är tillåtet utan annonsering, med hänsyn till uppdragets begränsade omfattning och värde.

text: Syftet med att efterfråga à-prislista var att möjliggöra jämförelse mellan anbud samt att skapa förutsägbarhet och transparens vid eventuella tillkommande eller justerade arbeten under entreprenadens genomförande.

text: Ett formellt entreprenadkontrakt undertecknades den 28 maj 2024 mellan Föreningen och leverantören. Ändringsavtalet är baserat på ABT 06 och reglerar ansvar, tidplan, utförande och ekonomi. Det signerades efter att anbudet hade accepterats och efter att byggnationen redan hade påbörjats. Under perioden från det att anbudet accepterades till att Ändringsavtalet signerades beslutades att projektet skulle anpassas för framtida kapacitet, vilket medförde förändringar i rördimensioner och tillkommande ÄTAarbeten. Dessa ÄTA-arbeten skrevs tyvärr in i Ändringsavtalet vilket Föreningen i efterhand förstod inte var optimalt. Föreningen inser i efterhand att det hade varit bättre att ha ett separat avtal endast för ursprungsanbudet.

text: Efter tillkommande ändringar i projektet (ändrad rördimensionering för framtida utbyggnad) tillkom ÄTA-arbeten till ett värde av 433 200 kronor. Efter Ändringsavtalet var skrivet och arbetet var i gång tillkom ytterligare ÄTA-arbete (betongarbete, värmemängdsmätare, plåtinklädnad, reglercentraler och oväntade materialprisökningar). Detta innebar att projektets totala omfattning uppgick till 1 373 734 kronor.

text: Efter projektering togs kostnader fram för håltagning, efterlagning och isolering av värmerör som en del av de tillkommande ÄTA-arbetena. Slutkostnaden för de arbeten som utfördes uppgick till 290 734 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Någon formellt beslutad budget för projektet fanns inte. Projektet genomfördes dock med utgångspunkt i inkommet anbud och löpande ekonomisk uppföljning. Upphandlingen genomfördes som en direktupphandling inom ramen för den då gällande bedömningen av uppdragets omfattning och någon formell värdeuppskattning gjordes därför inte innan förfrågningsunderlaget skickades ut. ÄTA-arbetena ingick inte i denna bedömning eftersom dessa behov inte var kända vid tidpunkten för förfrågan. Föreningen har ingen särskild dokumentation av värdeuppskattningen.

text: Bedömning

text: LOU är tillämplig lag i ärendet

text: LOU gäller för upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: Med upphandlande myndighet avses en statlig eller kommunal myndighet. Med myndighet jämställs offentligt styrt organ.

text: Ett kontrakt är ett skriftligt avtal med ekonomiska villkor som ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera leverantörer och som avser till exempel utförande och projektering av byggentreprenad.

text: Föreningen har i utredningen själv angett att den anser att Föreningen utgör ett offentligt styrt organ enligt

text: 1 kap. 18 §

text: LOU. instämmer i Föreningens bedömning. Föreningen bedöms därför utgöra ett offentligt styrt organ som ska jämställas med en upphandlande myndighet vid tillämpningen av LOU.

text: Föreningen har genom ingående av Avtalet anskaffat en byggentreprenad. Avtalet har ingåtts muntligen mellan Föreningen (upphandlande myndighet) och leverantören som innefattar rättsligt bindande förpliktelser för leverantören att installera en köldbärarkrets för frikyla och att utföra arbetet som en totalentreprenad (prestation). Föreningen är i sin tur förpliktigad att betala ersättning för såväl kontraktsarbetena som ÄTA-arbetena (vederlag/ersättning). Avtalet får därmed anses omfatta ekonomiska villkor.

text: Avtalet utgör således ett offentligt kontrakt enligt

text: 1 kap. 15 §

text: LOU som avser byggentreprenad enligt

text: 1 kap. 9 §

text: LOU.

text: Konkurrensverket bedömer sammanfattningsvis att Avtalet omfattas av LOU:s tillämpningsområde.

text: Upphandlingens värde

text: Rättsliga förutsättningar

text: Värdet av en upphandling är det totala belopp som, enligt den upphandlande myndighetens uppskattning, ska betalas enligt de varukontrakt, tjänstekontrakt eller byggentreprenadkontrakt som ingår i upphandlingen. När värdet bestäms ska options- och förlängningsklausuler som anges i något av upphandlingsdokumenten inbegripas som om de hade utnyttjats. Vidare ska de premier och ersättningar som den upphandlande myndigheten planerar att betala till anbudssökande eller anbudsgivare räknas in i värdet. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt.

text: Vidare ska det i uppskattningen av värdet av en byggentreprenad ingå det totala belopp som ska betalas för byggentreprenaden. Vid utformningen av en förfrågan där à-priser efterfrågas i syfte att användas för reglering av ÄTA-arbeten bör dessa beaktas vid uppskattningen av upphandlingens värde.

text: Uppskattningen av en upphandlings värde ska avse värdet vid den tidpunkt då anbudsinfordran skickas ut eller, om en sådan inte krävs, vid den tidpunkt då den upphandlande myndigheten påbörjar upphandlingsförfarandet.

text: En upphandlande myndighet kan förväntas bedöma en upphandlings värde, och därmed vilket förfarande som ska användas, på ett omsorgsfullt sätt för

text: att säkerställa att värdet inte underskattas. Värdet av upphandlingen ska uppgå till det högsta värde som ska betalas enligt kontrakten som omfattades av upphandlingen. Detta innebär att upphandlingens värde ska utgå ifrån villkoren i Avtalet och alltså baserat på de arbeten som uppskattningsvis kommer att utföras i entreprenaden.

text: Bedömning

text: Föreningen har i utredningen anfört att det inte skett någon formell värdeuppskattning innan förfrågningsunderlaget skickades ut och att ÄTAarbetena inte ingick i denna bedömning eftersom dessa behov inte var kända vid tidpunkten för förfrågan. Föreningen menar att upphandlingen kunde genomföras som en direktupphandling eftersom anbudssumman på 649 800 kronor låg under direktupphandlingsgränsen. Beloppet motsvarar kontraktssumman i Avtalet, alltså det fasta priset så som det senare formaliserats i Ändringsavtalet. I kontraktssumman ingår dock inget värde för avtalade arbeten avseende håltagning och efterlagning samt isolering av värmerör. Med beaktande av vad Föreningen anfört om ytterligare ÄTAarbeten förefaller Föreningen beakta dessa arbeten som ÄTA-arbeten. Dessa arbeten ingår dock i kontraktshandlingarna till Avtalet, och utgör därför kontraktsarbeten, oaktat hur arbetena har ersatts.

text: Det har även framkommit i utredningen att Föreningen har efterfrågat en àprislista i syfte att möjliggöra jämförelse mellan anbud samt att skapa förutsägbarhet och transparens vid eventuella tillkommande eller justerade arbeten. Mot den bakgrunden bedömer Konkurrensverket att det måste stått klart för Föreningen att det fanns ett behov av tillkommande arbeten, exempelvis så som de tillkommande ÄTA-arbetena. Detta förstärks av att behovet uppmärksammades i nära anslutning till tidpunkten för ingåendet av Avtalet, i och med mötet en vecka senare den 14 maj 2024.

text: I uppskattningen av värdet för upphandlingen vid värdetidpunkten, alltså förfrågan, skulle alltså en uppskattning av såväl arbeten avseende håltagning och efterlagning samt isolering av värmerör och de tillkommande ÄTAarbetena ha ingått i det här fallet.

text: Under ärendet har det inte heller i övrigt framkommit något till stöd för att Föreningens uppskattning av Avtalets värde utgjort en omsorgsfull bedömning. Mot den bakgrunden bedömer Konkurrensverket att förfarandet att endast hänvisa till värdet av anbudssumman inte utgör en sådan omsorgsfull bedömning som kan läggas till grund för beräkning av upphandlingens värde.

text: I brist på tillförlitlig värdeuppskattning bör i detta fall i stället det faktiska utfallet av Avtalet ligga till grund för värdeberäkningen.

text: Av utredningen har följande faktiska värden framkommit som är hänförliga till arbeten som omfattades av Avtalet vid tidpunkten för dess ingående: en kontraktssumma till ett värde av 649 800 kronor, de i Ändringsavtalet reglerade ÄTA-arbetena till ett värde av 433 200 kronor och slutkostnad avseende arbeten avseende håltagning och efterlagning samt isolering av värmerör till ett värde av 290 734 kronor. Vid en sammanräkning uppgår dessa värden till ett belopp om 1 373 734 kronor.

text: Konkurrensverket bedömer att upphandlingens värde uppgår till 1 373 734 kronor.

text: Upphandlingen skulle ha annonserats

text: Tröskelvärdet och direktupphandlingsgränsen

text: Upphandlingar som omfattas av LOU:s tillämpningsområde ska som huvudregel annonseras, så att alla potentiella leverantörer får samma förutsättningar att lämna anbud i upphandlingar.

text: Om värdet av en upphandling överstiger tillämpligt tröskelvärde ska upphandlingen, som huvudregel, annonseras enligt de direktivstyrda bestämmelserna i LOU. Om värdet understiger tillämpligt tröskelvärde men överstiger direktupphandlingsgränsen ska upphandlingen annonseras enligt de icke-direktivstyrda bestämmelserna i LOU.

text: Om upphandlingens värde understiger direktupphandlingsgränsen föreligger förutsättning att genomföra en direktupphandling.

text: Tillämpligt tröskelvärde för upphandlingen är tröskelvärdet för byggentreprenader som tilldelas av upphandlande myndigheter som inte är centrala upphandlande myndigheter, vilket 2024 uppgick till 59 880 179 kronor. Direktupphandlingsgränsen uppgick vid genomförandet av upphandlingen till 700 000 kronor.

text: Konkurrensverket har, som framgår av punkten 33 ovan, bedömt att värdet av upphandlingen uppgår till 1 373 734 kronor exklusive mervärdesskatt. Upphandlingens värde överstiger direktupphandlingsgränsen. Det har således inte funnits möjlighet att avstå från annonsering med hänsyn till upphandlingens värde.

text: Undantag från annonseringsskyldigheten

text: Huvudregeln är att avtal ska annonseras. Som framgår ovan bedömer Konkurrensverket att värdet av upphandlingen överstiger direktupphandlingsgränsen. För att det i denna situation ska ha varit tillåtet att ingå Avtalet utan att först genomföra en annonserad upphandling krävs att något av undantagen från skyldigheten att annonsera upphandlingar i

text: 19 a kap.

text: LOU har varit tillämpligt. Undantagen ska tolkas restriktivt.

text: Utöver vad Föreningen anfört angående upphandlingens värde har Föreningen inte gjort gällande att något undantag från annonseringsskyldigheten i LOU var tillämpligt vid ingåendet av Avtalet.

text: Det har inte heller framkommit några omständigheter som skulle föranleda tillämpning av något undantag i LOU. Konkurrensverket bedömer att Föreningen har agerat i strid med annonseringsplikten i

text: 19 kap. 6 §

text: LOU. Avtalet har därmed tillkommit genom en otillåten direktupphandling.

text: Upphandlingsskadeavgift

text: Föreningen har i utredningen anfört att den har vidtagit åtgärder så som att Föreningen i efterhand har sett över sina rutiner och kommer framgent att säkerställa att värdeuppskattningar dokumenteras före upphandling, att ÄTA-arbeten beställs separat och att upphandlingsärenden av motsvarande

text: typ sker i samråd med Arvika kommuns upphandlingsenhet. Åtgärderna påbörjades efter att den nuvarande vd:n tillträdde den 1 juni 2025.

text: Vidare har Föreningen framhållit följande avseende avgiftens storlek.

text: Den ursprungliga upphandlingen låg inom direktupphandlingsgränsen. De tillkommande arbetena uppstod efter projekteringsgenomgång och avsåg tekniska anpassningar för framtida behov. Detta innebär att situationen inte motsvarar ett typiskt fall av otillåten direktupphandling där behovet varit känt från början. Överträdelsen är därmed hänförlig till en begränsad del av upphandlingens omfattning.

text: Flera leverantörer tillfrågades, ingen överprövning har skett och ingen leverantör har lidit skada. Föreningen har samarbetat fullt ut med Konkurrensverket.

text: Avgiften bör anpassas till överträdelsens faktiska omfattning, avsaknaden av skada på konkurrensen och de vidtagna åtgärderna.

text: Konkurrensverket gör följande bedömning.

text: Beslut om upphandlingsskadeavgift

text: Konkurrensverket får besluta att en upphandlande myndighet ska betala en upphandlingsskadeavgift om den upphandlande myndigheten har slutit ett avtal med en leverantör utan föregående annonsering enligt bland annat

text: 19 kap. 6 §

text: LOU.

text: Ett beslut om upphandlingsskadeavgift enligt

text: 21 kap. 7 §

text: LOU ska meddelas inom två år från det att avtalet slöts. Beslutet får dock inte meddelas innan tiden för att ansöka om överprövning av ett avtals giltighet har löpt ut. Om en eller flera leverantörer har ansökt om överprövning av avtalets giltighet får ett beslut om upphandlingsskadeavgift inte meddelas förrän samtliga beslut med anledning av överprövningen har fått laga kraft. Beslutet ska då meddelas inom sex månader från den tidpunkt då samtliga beslut med anledning av överprövningen fick laga kraft.

text: Avtalet ingicks den 7 maj 2024. Tiden för att ansöka om överprövning av Avtalets giltighet har således löpt ut, utan att någon ansökan om överprövning har gjorts.

text: Det finns därför skäl att besluta om att Föreningen ska betala en upphandlingsskadeavgift med anledning av den otillåtna direktupphandlingen.

text: Upphandlingsskadeavgiftens storlek

text: Rättsliga utgångspunkter

text: Upphandlingsskadeavgiften ska uppgå till lägst 10 000 kronor och högst 20 miljoner kronor. Avgiften får dock inte överstiga tio procent av upphandlingens värde.

text: När avgiftens storlek fastställs inom angivna beloppsintervall ska särskild hänsyn tas till hur allvarlig överträdelsen är. I ringa fall ska någon avgift inte påföras och eftergift får beviljas om det finns synnerliga skäl.

text: Av förarbetena framgår att den upphandlande myndigheten inte måste ha agerat uppsåtligt eller oaktsamt för att Konkurrensverket ska besluta om en avgift. Bristande kännedom om rättsläget eller misstag om lagstiftningens innehåll ursäktar inte en överträdelse. Bestämmelserna om upphandlingsskadeavgift bygger alltså på ett strikt ansvar.

text: Upphandlingsskadeavgiften syftar till att säkerställa att upphandlingsreglerna följs och att skattemedlen används på ett korrekt sätt. Förarbetena anger att en avgift ska vara effektiv, proportionerlig och avskräckande.

text: Enligt förarbetena ska upphandlingsskadeavgiftens storlek bestämmas med hänsyn till alla relevanta omständigheter i det enskilda fallet inom ramen för avgiftens syfte. Ju allvarligare överträdelsen är, desto högre belopp bör

text: avgiften fastställas till. Det högsta avgiftsbeloppet bör reserveras för särskilt graverande fall.

text: Med överträdelsens allvarlighet avses överträdelsens sanktionsvärde. För sanktionsvärdet gäller enligt förarbetena följande utgångspunkter. Både försvårande och förmildrande omständigheter ska beaktas. Det bör vägas in hur klar överträdelsen kan anses vara. Ett oklart rättsläge bör till exempel påverka sanktionsvärdet så att överträdelsen anses mindre allvarlig. Sanktionsvärdet kan anses vara högre om ett avtal löper under en förhållandevis lång tid eller avser ett högt värde. Förhållanden hos den upphandlande myndigheten bör också beaktas. Upprepade otillåtna direktupphandlingar bör till exempel ses som försvårande. I vissa fall kan andra olägenheter eller negativa ekonomiska konsekvenser för den upphandlande myndigheten ses som en förmildrande omständighet.

text: Av praxis framgår att överträdelsens sanktionsvärde ska fastställas utifrån en helhetsbedömning där kontraktsvärdet är en av flera avgörande faktorer. Att fastställa sanktionsvärdet till ett bestämt schablonbelopp endast beräknat på en viss procentandel av kontraktsvärdet kan innebära att avgiften inte blir väl avvägd utifrån överträdelsens allvarlighet.

text: Konkurrensverkets ställningstagande om fastställandet av avgiftens storlek

text: Konkurrensverket har publicerat ett ställningstagande som redovisar Konkurrensverkets metod för att fastställa upphandlingsskadeavgiftens storlek när myndigheten väljer att fatta beslut om upphandlingsskadeavgift utifrån prioriteringar och utredningsresultat.

text: Konkurrensverket fastställer upphandlingsskadeavgiftens storlek i fyra steg. I det första steget bedömer Konkurrensverket vilket högsta avgiftsbelopp som gäller för överträdelsen inom lagens ram. I det andra steget identifierar och värderar Konkurrensverket alla relevanta omständigheter med koppling till överträdelsen som påverkar överträdelsens sanktionsvärde, oavsett vem som har begått den. I det tredje steget beaktar Konkurrensverket om överträdelsens allvar även påverkas av omständigheter hos den

text: upphandlande organisationen. I det sista steget bedömer Konkurrensverket om överträdelsens typiska allvar, baserad på bedömningen i de föregående stegen, motsvarar en upphandlingsskadeavgift som i det enskilda fallet är avskräckande, effektiv och proportionerlig.

text: Bedömning

text: Med tillämpning av den ovan redovisade metoden gör Konkurrensverket följande bedömning i detta fall.

text: Som framgår av punkten 33 ovan bedömer Konkurrensverket att värdet på upphandlingen av Avtalet uppgår till 1 373 734 kronor exklusive mervärdesskatt. Det medför att upphandlingsskadeavgiften kan uppgå till högst 137 373 kronor (1 373 734 x 0,1). Konkurrensverket bedömer att samtliga arbeten och dess värden är hänförliga till Avtalet vid dess ingående i sin helhet, se även punkterna 29 och 32. Vad Föreningen anfört i fråga om överträdelsens omfattning föranleder därför ingen annan bedömning.

text: Föreningen har ingått Avtalet genom en otillåten direktupphandling. Otillåtna direktupphandlingar tillhör de allvarligaste överträdelserna av upphandlingsregelverket. Sanktionsvärdet är därför som utgångspunkt högt, både i allmänhet och i det enskilda fallet.

text: Föreningen har anfört att det vid beräkningen av upphandlingsskadeavgiften ska beaktas att direktupphandlingen inte har skadat konkurrensen. Upphandlingsregelverket i sig finns dock till bland annat för att skydda konkurrensen. Det krävs inte, för tillämpligheten av den, att någon skada i det enskilda fallet kan påvisas. Om en felaktig direktupphandling har gjorts betyder det i normala fall att det finns en stor risk för att andra potentiella leverantörer inte har fått en möjlighet att konkurrera i upphandlingen på lika villkor. Detta fall är inget undantag. Ett förfarande, som det som Föreningen har använt sig av, anses således typiskt sett i sig ha skadliga effekter på konkurrensen. Vad Föreningen har anfört om konkurrensskadan i detta fall kan således inte betraktas som förmildrande omständigheter.

text: Föreningen har sett över sina upphandlingsrutiner och vidtagit åtgärder för att förbättra dessa. Det är i och för sig positivt att Föreningen har infört rutiner i syfte att säkerställa ett lagenligt agerande. Åtgärder som upphandlande myndighet vidtar i efterhand för att komma till rätta med felaktig tillämpning av upphandlingsbestämmelserna utgör dock i normalfallet inte förmildrande omständigheter. Eftersom de åtgärder som

text: Föreningen vidtagit har skett efter att upphandlingen hade genomförts utgör dessa således inte förmildrande omständigheter.

text: Det är även positivt att Föreningen har inkommit med efterfrågade uppgifter i utredningen. Detta är dock en skyldighet som följer av

text: 21 kap. 3 §

text: LOU och utgör därför inte en förmildrande omständighet.

text: Såvitt har framkommit under utredningen föreligger inte några försvårande eller förmildrande omständigheter som påverkar sanktionsvärdet.

text: Upphandlingsskadeavgiften ska inte vara större än vad som är motiverat med hänsyn till alla omständigheter i det enskilda fallet. Konkurrensverket konstaterar att det inte är fråga om ett ringa fall och det har inte heller framkommit skäl att bevilja eftergift.

text: Utifrån Konkurrensverkets metod för beräkning av upphandlingsskadeavgiften och med beaktande av samtliga omständigheter bedömer Konkurrensverket att en effektiv, proportionerlig och avskräckande upphandlingsskadeavgift för Föreningen ska fastställas till 95 000 kronor. En lägre avgift kan inte anses ha den avskräckande effekt som avgiften syftar till.

text: Sammanfattande bedömning

text: Konkurrensverket bedömer att inget undantag från annonseringsskyldigheten var tillämpligt på upphandlingen. Föreningen har genomfört en otillåten direktupphandling genom att ingå Avtalet utan föregående annonsering. Med beaktande av samtliga relevanta omständigheter ska Föreningen därför betala en upphandlingsskadeavgift på 95 000 kronor.

text: Betalning av avgift

text: Sanktionsavgiften tillfaller staten och ska betalas till Konkurrensverket efter det att beslutet får laga kraft. Konkurrensverket har inte funnit skäl att besluta om en längre frist för betalning än vad som följer av huvudregeln i

text: 21 kap. 13 §

text: LOU. Avgiften ska därför betalas inom 30 dagar från det att beslutet får laga kraft.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga juristen Anna Wallgren.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Hur man överklagar

text: Om ni anser att beslutet är felaktigt kan ni överklaga det genom att skicka ett skriftligt överklagande till Konkurrensverket. Ange i överklagandet vilket beslut ni överklagar och vilken ändring ni begär.

text: Eftersom ni är en part som företräder det allmänna ska överklagandet ha kommit in inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Om överklagandet har kommit in i tid skickar Konkurrensverket det vidare till Förvaltningsrätten i Karlstad.

text: Konkurrensverkets kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida.


title: Olika avgifter vid hästavel

text: Er skrivelse angående ifrågasatt missbruk av dominerande ställning

text: Ni har i en skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 7 april 2000 klagat på Svenska Hästavelsförbundet. Ni anser att förbundet missbrukar sin dominerande ställning vid avelsvärdering av hästar genom att på området tillämpa olika avgifter för godkända och icke godkända hingstar.

text: Konkurrensverket har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpning av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Lagen innehåller två generella förbud, ett mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (

text: 6 §

text: ) och ett mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse därvid är bl.a. om det påtalade har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. En annan utgångspunkt är möjligheterna att styrka en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt granska de förhållanden som påtalas i Er skrivelse och några ytterligare åtgärder kommer inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .