beslutstyp: Gryningsräd Stämningsansökning Konkurrensskadeavgift Dom

motpart: AB Bil Bengtsson, Bildeve AB, Bilia Personbilar AB, Bil Månsson i Skåne AB, Göinge Bil AB, Johan Ahlberg Bil AB, Kristianstads Automobil AB, Skånebil Personbilar AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Fordon, färdmedel, resande

title: Bilmålet

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 331/2004 – AB Bil Bengtsson, Bildeve AB, Bilia Personbilar AB, Bil Månsson i Skåne AB, Göinge Bil AB, Johan Ahlberg Bil AB, Kristianstads Automobil AB och Skånebil Personbilar AB.

text: Ett kartellmål som avgjorts i svensk domstol är det så kallade Bilmålet från 2008. Marknadsdomstolen dömde åtta återförsäljare av Volvo och Renault i Skåne och Blekinge att betala sammanlagt drygt 21 miljoner kronor i konkurrensskadeavgift. Återförsäljarna hade kommit överens om priser och rabatter på nya och begagnade personbilar och delat upp marknaden för försäljning av nya bilar.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2004-03-16 (Dnr 331/2004)

text: Yrkande om konkurrensskadeavgift på sammanlagt 71,3 miljoner kronor för olagligt prissamarbete och marknadsdelning.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Tingsrätten

text: 2006-06-07 (T 4231-04)

text: Lämnade Konkurrensverkets yrkande utan bifall. Konkurrensverket överklagade domen till Marknadsdomstolen.

text: Marknadsdomstolen

text: 2008-09-11 (

text: MD 2008:12

text: Fällde företagen för otillåtet prissamarbete och marknadsdelning och ålade företagen att betala konkurrensskadeavgifter om sammanlagt drygt 21 miljoner kronor.

text: Ta del av beslut från Marknadsdomstolen

text: Ansökan om stämning Kärande

text: Konkurrensverket, 103 85 STOCKHOLM

text: Svarande

text: 1. AB Bil-Bengtsson, org.nr 556071-9212, Box 1530, 271 00 YSTAD Ombud: advokaterna AA och BB , Advokatfirman Glimstedt, Box 1027, 251 10 HELSINGBORG 2. Bildeve AB, org.nr 556083-8251, Box 22042, 250 22 HELSINGBORG Ombud: advokaten CC , Advokatfirman Wagenius & Partners, Box 1397, 251 13 HELSINGBORG 3. Bilia Personbilar AB, org.nr 556063-1086, 169 80 SOLNA Ombud: advokaterna DD och EE , Advokatfirman Vinge KB, Box 11025, 404 21 GÖTEBORG 4. Bil-Månsson i Skåne AB, org.nr 556256-7965, Box 181, 241 23 ESLÖV Ombud: advokaterna AA och BB , Advokatfirman Glimstedt, Box 1027, 251 10 HELSINGBORG 5. Göinge Bil AB, org.nr 556268-9181, Box 24, 281 21 HÄSSLEHOLM Ombud: advokaterna AA och BB , Advokatfirman Glimstedt, Box 1027, 251 10 HELSINGBORG Sveavägen 167 08-24 55 43

text: 6. Johan Ahlberg Bil AB, org.nr 556057-5598, Box 192, 341 24 LJUNGBY Ombud: advokaterna AA och BB , Advokatfirman Glimstedt, Box 1027, 251 10 HELSINGBORG 7. Kristianstads Automobil AB, org.nr 556101-7533, Box 540, 291 25 KRISTIANSTAD Ombud: advokaterna AA och BB , Advokatfirman Glimstedt, Box 1027, 251 10 HELSINGBORG 8. Skånebil Personbilar AB, org.nr 556594-3155, Box 1155, 252 22 ÄNGELHOLM AA BB Ombud: advokaterna och , Advokatfirman Glimstedt, Box 1027, 251 10 HELSINGBORG

text: Saken

text: Konkurrensskadeavgift enligt

text: 26 § konkurrenslagen (1993:20)

text: _____________________________ Yrkande

text: 1. Konkurrensverket yrkar att tingsrätten jämlikt

text: 26 § konkurrenslagen

text: (KL) förpliktar företagen AB Bil-Bengtsson, Bildeve AB, Bilia Personbilar AB, Bil-Månsson i Skåne AB, Göinge Bil AB, Johan Ahlberg Bil AB, Kristianstads Automobil AB och Skånebil Personbilar AB att betala konkurrensskadeavgift med följande belopp: AB Bil-Bengtsson 5 800 000 kr Bildeve AB 8 500 000 kr Bilia Personbilar AB 121 700 000 kr Bil-Månsson i Skåne AB 4 800 000 kr Göinge Bil AB 5 100 000 kr Johan Ahlberg Bil AB 3 000 000 kr Kristianstads Automobil AB 3 900 000 kr Skånebil Personbilar AB 4 700 000 kr

text: Grunder

text: 2. Företagen AB Bil-Bengtsson, Bildeve AB, Bilia Personbilar AB, Bil-Månsson i Skåne AB, Göinge Bil AB, Johan Ahlberg Bil AB, Kristianstads Automobil AB och Skånebil Personbilar AB har uppsåtligen eller av oaktsamhet överträtt förbuden i

text: 6 §

text: KL respektive artikel 81 i EG-fördraget genom att ingå avtal eller tillämpa samordnat förfarande som har haft till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska eller den gemensamma marknaden på ett märkbart sätt. Dessa avtal eller samordnade förfaranden kan påverka handeln mellan medlemsstater inom den gemensamma marknaden.

text: AB Bil-Bengtsson, Bildeve AB, Bilia Personbilar AB, Bil-Månsson i Skåne AB, Göinge Bil AB, Kristianstads Automobil AB och Skånebil Personbilar AB har

text: I. direkt eller indirekt fastställt försäljningspriser och rabatter på nya Volvo och Renault personbilar och

text: II. delat upp marknaden avseende försäljning av nya Volvo och Renault personbilar.

text: AB Bil-Bengtsson, Bildeve AB, Bilia Personbilar AB, Bil-Månsson i Skåne AB, Göinge Bil AB, Johan Ahlberg Bil AB, Kristianstads Automobil AB och Skånebil Personbilar AB har

text: III. direkt eller indirekt fastställt inköps- och försäljningspriser på begagnade personbilar.

text: Överträdelsen, som inte är ringa, har ägt rum under perioden den 4 juni 1998 – den 10 december 2002.

text: Lagrum

text: 3. För perioden den 4 juni 1998 – den 10 december 2002 åberopas

text: 6 §

text: KL. För perioden den 1 januari 2001 – den 10 december 2002 åberopas även artikel 81 i EGfördraget och

text: 2 § lagen (1994:1845)

text: om tillämpning av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler.

text: Bakgrund

text: 4. Den 18 november 2002 fick Konkurrensverket del av ett e-brev som skickats från en återförsäljare av Volvo och Renault personbilar i Skåne (Kristianstads Automobil AB) till sju andra återförsäljare (AB Bil-Bengtsson, Bildeve AB, Bilia Personbilar AB, Bil-Månsson i Skåne AB, Göinge Bil AB, Johan Ahlberg Bil AB och

text: Skånebil Personbilar AB) av samma bilmärken i Skåne och Blekinge. E-brevet gav verket anledning att misstänka att återförsäljarna ägnade sig åt någon form av överträdelse av KL. Därför genomförde verket, med tillstånd av Stockholms tingsrätt , den 10 december 2002 en undersökning enligt

text: 47 §

text: KL hos nämnda återförsäljare.

text: Marknaden

text: Allmänt om marknaden

text: 5. Den 31 december 2002 var drygt 4 miljoner personbilar i trafik i Sverige. Det största fabrikatet var Volvo, med 979 084 personbilar (cirka 25 procent av samtliga personbilar) i trafik. Därefter kom Volkswagen, Saab och Ford som vardera representerade runt tio procent av samtliga personbilar i trafik.

text: Försäljning av nya bilar

text: 6. Nybilsförsäljningen i Sverige, liksom i övriga europeiska länder, är i allmänhet uppbyggd kring en generalagent för varje bilfabrikat. Denne säljer personbilarna till auktoriserade återförsäljare som saluför ett eller ett fåtal fabrikat. Volvo Personbilar Sverige AB (Volvo, Renault, Land Rover och Jaguar) är den största generalagenten i Sverige, följd av Svenska Volkswagen (Audi, Porsche, Seat, Skoda och Volkswagen) och Saab Opel Sverige AB (Opel, Cadillac, Chevrolet och Saab). År 2002 inregistrerades 254 589 nya personbilar i Sverige, varav 67 819 av fabrikaten Volvo och Renault. Andelen Volvo och Renault av de totala inregistreringarna har varit stabil de senaste åren. De berörda företagens försäljning av nya personbilar från försäljningsställen i Skåne och Blekinge utgjorde 3,1 procent av det totala antalet sålda nya personbilar i Sverige år 2002. Motsvarande siffra för de berörda företagens totala försäljning utgjorde 9,5 procent av det totala antalet sålda nya personbilar i Sverige år 2002.

text: 7. De berörda företagens försäljning av nya personbilar sker i hög grad till kunder bosatta i det egna distriktet eller i övriga distrikt i Skåne och Blekinge (se tabell 1). Företagens respektive försäljning till distrikt utanför Skåne och Blekinge varierar mellan 5 och 17 procent. Av försäljningen till distrikt utanför Skåne och Blekinge går en stor andel (cirka 800 personbilar) till Stockholmsområdet. Det beror till stor del på att vid försäljningen av tjänstebilar registreras arbetsgivaren som köpare.

text: Är företaget registrerat i Stockholm registreras personbilen således som såld till Stockholm, även om den anställde är bosatt i Skåne eller Blekinge.

text: 8. Försäljningen in i distrikten i Skåne och Blekinge från distrikt i övriga Sverige är mindre än utförsäljningen.

text: Privatimport nya bilar

text: 9. Privatimporten av nya personbilar har ökat sedan Sveriges inträde i EU år 1995, men är fortfarande mycket liten i jämförelse med den totala försäljningen av nya personbilar i Sverige. År 2002 uppgick privatimporten till 13 576 nya personbilar , vilket motsvarar drygt fem procent av försäljningen av nya personbilar i Sverige. Privatimporten av nya personbilar till Skåne och Blekinge uppgick samma år till sju procent av antalet registrerade nya personbilar i området (se tabell 2).

text: 10. Numera behöver inte någon tullavgift betalas om bilen importeras från ett annat EU-land, varifrån större delen av importen sker. Privatimporten är dock förknippad med vissa administrativa kostnader. Exempelvis uppkommer ofta kostnader för avregistrering, utförselregistrering, tillfällig försäkring och tillfällig registrering. Dessutom är det i regel mer tidskrävande för köparen. Det förekommer att försäkringsbolag ställer särskilda krav när det gäller privatimporterade person-

text: bilar, t.ex. att nycklar skall kodas om och att registreringsnumret skall ingraveras i bilens rutor.

text: 11. Reklamationer av personbilar kan vara mer komplicerade vid privatimport jämfört med personbilar som köpts i Sverige. Detta, tillsammans med det faktum att personbilar som är avsedda för försäljning i ett annat land inte alltid har den utrustning (rostskydd, halvljusautomatik, eluppvärmda stolar m.m.) som är standard i bilar avsedda för den svenska marknaden , förklarar troligen varför privatimporten är begränsad trots prisskillnader inom EU. Exempelvis är priserna på personbilar exklusive skatter i snitt högre på flertalet nya bilmodeller i Sverige än i Danmark, även om prisskillnaderna varierar kraftigt mellan olika bilmodeller.

text: Inköp av begagnade bilar

text: 12. Auktoriserade återförsäljare säljer i regel både nya och begagnade personbilar. Köp av en ny personbil innebär, förutom den betydande prisskillnaden, för kunden bl.a. lägre servicekostnader, ofta större pålitlighet och mer omfattande garantier, jämfört med att köpa en begagnad personbil. Därtill kommer att kunden har större möjlighet att välja utrustningsnivå m.m. vid köp av ny bil.

text: 13. Återförsäljares handel med begagnade personbilar kan delas in i inköp och försäljning. Inköpen sker till största delen från privatpersoner i samband med att dessa köper nya eller begagnade personbilar av återförsäljarna, s.k. inbyten. Inbyten av personbilar är således tätt förknippade med bilhandlares försäljning av personbilar. Vid inbyten kvittas återförsäljarens köpeskilling för den inbytta bilen mot försäljningspriset för den nya bilen, varvid kunden betalar mellanskillnaden.

text: 14. Istället för att byta in den begagnade personbilen kan privatpersonen separera försäljning och inköp. Inbytet innebär emellertid en avsevärd förenkling av transaktionen i och med att privatpersonen inte själv behöver finna en köpare till personbilen, utforma köpekontrakt och dylikt.

text: 15. År 2002 skedde cirka 85 procent av de berörda företagens inköp av begagnade personbilar som inbyten.Företagens respektive andelar varierar mellan 82 och 92 procent.

text: Försäljning av begagnade bilar

text: 16. Försäljning av begagnade personbilar sker, förutom från bilhandeln, även från privatpersoner och andra juridiska personer (t.ex. leasingföretag). Därutöver förekommer privatimport av begagnade personbilar.

text: 17. Totalt såldes 1 480 983 begagnade personbilar i Sverige år 2002. Bilhandeln svarade för cirka 23 procent (345 242 bilar) av försäljningen av begagnade personbilar i Sverige. Utöver de auktoriserade märkeshandlarna finns ett antal fristående bilhandlare som säljer begagnade personbilar. Märkeshandeln (medlemmar i Motorbranschens Riksförbund) stod år 2002 för cirka 68 procent av bilhandelns försäljning av begagnade personbilar.

text: 18. Bilhandlares (auktoriserade såväl som fristående handlare) försäljning av begagnade personbilar skiljer sig från handeln med begagnade personbilar mellan privatpersoner på flera punkter. Bilhandlare är bl.a. skyldiga att följa andra regler än privatpersoner, t.ex.

text: konsumentköplagen

text: och

text: konsumentkreditlagen

text: . Bilhandeln erbjuder också ofta åtaganden i form av garantier. Vidare är genomsnittsåldern på de personbilar bilhandeln saluför betydligt lägre än de personbilar privatpersoner säljer. Bilhandlare erbjuder dessutom ofta finansiering av bilen.

text: 19. Den totala försäljningen år 2002 av begagnade personbilar i Skåne och Blekinge var 216 716 personbilar, varav 50 344 från bilhandeln. De berörda företagens försäljning av begagnade personbilar uppgick samma år till 9 615 personbilar. Detta motsvarade 2,8 procent av det totala antalet sålda begagnade personbilar av bilhandeln i Sverige år 2002.

text: 20. Enligt vissa av de berörda företagen är prisnivån på begagnade personbilar lägre i Skåne och Blekinge än i övriga Sverige. De berörda företagens försäljning av begagnade personbilar sker framför allt till kunder bosatta i Skåne och Blekinge. Företagens försäljning av begagnade personbilar till distrikt utanför Skåne och Blekinge uppgår till 9 procent (se tabell 4). Försäljningen för respektive berört företag varierar därvid mellan 6 procent och 19 procent.

text: Privatimport begagnade bilar

text: 21. År 2002 uppgick den totala privatimporten av begagnade personbilar till Sverige till 24 582 , vilket motsvarade knappt två procent av den totala försäljningen av begagnade personbilar i Sverige. Privatimporten av begagnade personbilar till Skåne och Blekinge uppgick år 2002 till 3 571, vilket motsvarar mindre än två procent av den totala försäljningen av begagnade personbilar i Skåne och Blekinge.

text: Volvo Personbilar Sverige AB och dess distributionsnät för personbilar

text: 22. Volvo Personbilar Sverige AB (VPS) är ett helägt dotterbolag till Volvo Personvagnar AB. VPS är generalagent för Volvo och Renault i Sverige. VPS distributionsnät är på den svenska marknaden indelat i 69 geografiskt avgränsade s.k. avtalsdistrikt. För vart och ett av dessa avtalsdistrikt föreligger separata återförsäljaravtal för Volvo (personbilar) respektive Renault (personbilar och lätta transportbilar). Dessa återförsäljaravtal innehas av sammanlagt 38 företag, vilket innebär att ett och samma företag kan kontrollera fler än ett avtalsdistrikt. Exempelvis innehar Bilia Personbilar AB återförsäljaravtal (Volvo respektive Renault) för fem olika avtalsdistrikt i Sverige.

text: Volvohandlarföreningen ekonomisk förening

text: 23. Volvohandlarföreningen ekonomisk förening (VHF), Västra Frölunda, har till ändamål att tillvarata och främja sina medlemmars gemensamma intressen i deras egenskap av auktoriserade återförsäljare för VPS, Volvo Lastvagnar Sverige AB och Volvo Bussar Sverige AB. VHF hade i mars 2003 drygt 80 medlemmar.

text: 24. VHF utövar sin verksamhet genom organen föreningsstämma, styrelse, PVstyrelse, LV-styrelse och kommittéer. Övergripande frågor rörande föreningens organisation och förvaltning handläggs av styrelsen. Frågor rörande huvudsakliga affärsområden handläggs av de av föreningsstämman utsedda PV- respektive LV-styrelserna samt kommittéerna. Föreningens medlemmar är indelade i sex regionala grupper. Frågor av endast lokal räckvidd handläggs inom vederbörlig regional grupp. Grupp 1 utgörs av den s.k. Skånegruppen, vars medlemmar utgörs av de berörda företagen utom Johan Ahlberg Bil AB.

text: 25. Skånegruppen träffas cirka fyra gånger per år. Representanterna i gruppen utgörs av respektive återförsäljares verkställande direktörer, som vanligtvis har med sig sina försäljningschefer vid gruppens möten. Återförsäljarna brukar mellan sig utse vem som skall vara ordförande och sekreterare för ett år i taget. Enligt återförsäljarna skall Skånegruppen främst ses som ett informationsforum och en kontaktlänk till VHF och VPS. Normalt deltar även personer från VHF, främst verkställande direktören och i Skånegruppens möten. Ofta inbjuds även olika föredragshållare, bl.a. från VPS och Volvofinans. Enligt VHF diskuteras övergripande frågor för hela Volvohandeln vid de regionala gruppernas möten.

text: De berörda företagen

text: 26. De berörda företagen är samtliga auktoriserade återförsäljare av personbilar av fabrikaten Volvo och Renault i distrikt belägna i Skåne och Blekinge. Därutöver bedriver de försäljning av begagnade personbilar samt inköp av begagnade personbilar.

text: AB Bil-Bengtsson

text: 27. Bil-Bengtsson, Ystad, har fullserviceanläggningar i Ystad, Sjöbo och Simrishamn. Företaget har fyra helägda dotterbolag; Centralgaraget i Ystad AB, Automobilfirma C A Winquist AB, Bilhuset Österlen AB och Österlens Lastvagns AB. Företagets nettoomsättning år 2002 uppgick till 379 miljoner kronor.

text: Bildeve AB

text: 28. Bildeve bedriver bilförsäljningsverksamhet inom Helsingborg och Landskrona. Bildeve, liksom systerföretagen Lastbilsbolaget Bildeve AB, Bildeve Tjänste AB och Sundsporten Fastigheter AB, är helägda dotterbolag till Bildevehuset AB, som i sin tur är dotterbolag till Bildeve Intressenter AB. Företagets nettoomsättning år 2002 uppgick till 556 miljoner kronor.

text: Bilia Personbilar AB

text: 29. Bilia Personbilar AB (Bilia) ägs till 100 procent av Bilia AB. Bilia AB bedriver verksamhet avseende personbilsförsäljning i Sverige, Norge och Danmark. Bilia AB är Nordens största återförsäljare av Volvo och Renault och är börsnoterat. I Sverige säljer Bilia även personbilar av märket Ford. Bilia har anläggningar på 37 ställen i Sverige. I huvudsak är Bilia aktivt i storstadsregionerna. I Skåne bedrivs verksamheten i Malmö med omnejd av Bilia, Region Syd, Malmö. Företagets nettoomsättning år 2002 uppgick till 7 904 miljoner kronor.

text: Bil-Månsson i Skåne AB

text: 30. Bil-Månsson i Skåne AB (Bil-Månsson), Eslöv, är dotterbolag till Göran Månsson Bil AB. Moderbolaget bedriver ingen verksamhet. Bil-Månsson har ett systerbolag, Bil Månsson Lätta Transporter AB. Bil-Månsson bedriver försäljning och service vid anläggningar i Hörby och Eslöv. Företagets nettoomsättning år 2002 uppgick till 312 miljoner kronor.

text: Göinge Bil AB

text: 31. Göinge Bil är ett helägt dotterbolag till Göinge Bil Invest AB, som utöver Göinge Bil även äger Göinge Bil Lastvagnar AB, Förvaltnings AB Paddeln samt Cross- & Enduroshopen i Hässleholm AB. Göinge Bil bedriver verksamhet i Hässleholm, Markaryd, Osby och Älmhult. Företagets nettoomsättning år 2002 uppgick till 334 miljoner kronor.

text: Johan Ahlberg Bil AB

text: 32. Johan Ahlberg Bil AB (Ahlberg Bil), Karlshamn, finns representerat på sex orter i Blekinge och Småland, nämligen Karlskrona, Ronneby, Karlshamn, Sölvesborg, Olofström och Ljungby. Johan Ahlberg Bil är ett helägt dotterbolag till Johan Ahlberg AB. Moderbolaget bedriver ingen verksamhet. Företagets nettoomsättning år 2002 uppgick till 496 miljoner kronor.

text: Kristianstads Automobil AB

text: 33. Kristianstads Automobil AB (Kristianstads Automobil), Kristianstad, bedriver försäljningsverksamhet i Kristianstad. Dotterbolagen Kristianstads Automobil Personvagnar AB och systerbolaget Kristianstads Automobil Lastvagnar AB ägs till 100 procent av Kristianstads Automobil. Företagets nettoomsättning år 2002 uppgick till 258 miljoner kronor.

text: Skånebil Personbilar AB

text: 34. Skånebil Personbilar AB (Skånebil), Ängelholm, bedriver försäljning i Ängelholm och Klippan. Skånebil jämte systerföretaget Skånebil Lastvagnar AB, ägs till 100

text: procent av Skånebil AB. Företagets nettoomsättning år 2002 uppgick till 308 miljoner kronor.

text: Prissättning

text: 35. De berörda företagen samt VPS och VHF har lämnat följande beskrivning av prissättningsprocessen.

text: Nya personbilar

text: 36. VPS informerar återförsäljarna av Volvo och Renault personbilar om produkter och rekommenderade priser genom utskick av s.k. Regler & Riktlinjer. Av Regler & Riktlinjer framgår även den kalkyl som ligger till grund för det rekommenderade priset.

text: 37. Vid kampanjer och vid introduktion av nya modeller går prissättningen till på följande sätt. VPS produktavdelning föreslår ett rekommenderat pris som VPS informerar återförsäljarna om i PV-rådet. Återförsäljarna ges därmed möjlighet att genom PV-rådet framföra sin uppfattning innan det rekommenderade priset fastställs. Därefter beslutar VPS om det rekommenderade priset och återförsäljarna informeras, genom Regler & Riktlinjer, om det rekommenderade priset.

text: 38. När återförsäljare fastställer utgångspriset på nya bilar, dvs. det pris som återförsäljaren marknadsför, tar återförsäljarna i regel hjälp bl.a. av det rekommenderade pris som framgår av Regler & Riktlinjer. Andra faktorer som inverkar på priset är bl.a. egna affärsmässiga mål och konkurrenters priser. Vid återförsäljarnas prissättning förekommer begreppet lokalt påslag, vilket avser att täcka kostnader för att iordningställa bilen efter leverans från VPS. Sådana kostnader kan vara leveransservice, mattor, spolarvätska, bensin, tvätt, registreringsavgift, polering m.m.

text: 39. Vid kampanjer kallas i regel det av VPS rekommenderade priset för nettopris. Nettopris innebär att återförsäljarnas inköpspris och marginal är reducerade.

text: 40. Vanligtvis prutar kunderna på utgångspriset vid köp av bil. Vid kampanjer är dock kundernas möjlighet att pruta normalt mindre.

text: Begagnade personbilar

text: 41. Vid prissättning av begagnade bilar använder företagen i regel inköps- /inbytesprislistor (s.k. gröna listor) och försäljningsprislistor (s.k. vita listor). Företagen har tillgång till flera olika prislistor för begagnade bilar, såsom Autodata, InterGlobal och VHF:s prislista (den s.k. Volvohandlarlistan). Sistnämnda lista baseras på statistik över begagnatförsäljning inom VPS distributionsnät.

text: Utöver prislistor beaktas även utbudet på webbsidor med bilannonser, lagersituation m.m. vid prissättningen.

text: 42. Utöver de prislistor som är tillgängliga för en vidare krets av återförsäljare finns en prislista sammanställd med utgångspunkt i andra listor och anpassad till situationen i Skåne.

text: 43. Även vid försäljning av begagnade bilar prutar kunderna vanligtvis. Några av företagen tillämpar dock s.k. nettoprissättning, vilket innebär att priset är särskilt lågt redan från början och anges ”prutat och klart”. Viss rabatt kan emellertid lämnas även vid nettoprissättning.

text: Omständigheter

text: 44. Under denna rubrik görs en kronologisk redogörelse över de omständigheter som är av betydelse i målet. Konkurrensverkets bedömning av vad som utgör överträdelser av

text: 6 §

text: KL och artikel 81 i EG-fördraget framgår under den rättsliga bedömningen.

text: Mötet den 4 juni 1998

text: 45. Den 4 juni 1998 ägde ett möte rum i Göteborg mellan återförsäljarna i Skånegruppen. Vid mötet beslutades att använda av Volvo utgivna priser på nya bilar av modell Volvo S80 och kalla dem introduktionspriser samt att ingen rabatt skulle lämnas på bil eller option .

text: 46. Mötesdeltagarna informerades om att Bildeve sänkt värderingen på vissa märken och modeller. Beträffande nya bilar informerades att Bilia Syd lämnade vissa angivna kronrabatter på Volvo och att Bildeves annonspris på viss Volvomodell var 235 000 kr. Vidare förespråkades en maximal kronrabatt på 10 000 kr till kunder utanför återförsäljarens distrikt.

text: 47. Vid mötet överenskoms också att vissa angivna bilmärken och modeller skulle justeras med överenskomna procentsatser i förhållande till den s.k. Autodatalistan, som används vid inbyte och försäljning av begagnade bilar.

text: Telefaxet den 30 september 1998

text: 48. Den 30 september 1998, samma dag som ett möte i Skånegruppen ägde rum, informerade försäljningschefen vid Bil-Månsson försäljningschefen vid Skånebil via telefax om vilka maximala rabatter Bil- Månsson tillämpade vid försäljning av nya bilar till kunder inom respektive utom

text: det egna distriktet. Informationen omfattade även vilka prislistor Bil-Månsson använde vid inbyte av begagnade bilar samt hur inbytes- respektive försäljningspriset justerades i förhållande till prislistorna för olika bilmärken och modeller.

text: Mötet den 30 augusti 1999

text: 49. Vid möte i Skånegruppen den 30 augusti 1999 i Hässleholm, där representanter för samtliga återförsäljare i Skånegruppen närvarade, enades gruppen om att vid annonsering av nybilspriser tillämpa de av VPS rekommenderade priserna med tillägg av 3 000 kr minus en rabatt om maximalt fem procent, med undantag för Volvo S80, för vilken ingen rabatt skulle lämnas. Vid senare möten, den 30 november 1999, den 11 maj och den 11 oktober 2000, följdes överenskommelsen upp.

text: Mötet den 30 november 1999

text: 50. Vid möte i Skånegruppen den 30 november 1999 i Laholm, där representanter för samtliga återförsäljare i Skånegruppen närvarade, var gruppen enig om att annonsering med fem procents rabatt fungerat och att de avsåg att fortsätta med detta koncept.

text: Mötet den 15 mars 2000

text: 51. Den 3 februari 2000 föreslog Bilia i brev till övriga i Skånegruppen att det lokala påslaget på Renault skulle höjas med 300 kr på grund av finansiering av ”Clipverktyget”. Bilia föreslog att frågan skulle diskuteras vid följande möte i Skånegruppen den 15 mars 2000. Vidare informerade Bilia om att Bilia avvaktade med tidigare aviserade prishöjningar på två Renault-modeller till senare tidpunkt. Vid mötet den 15 mars 2000 i Helsingborg diskuterade gruppen det lokala påslaget. Gruppen kom överens om lokala påslag, för Volvo 3 000 kr och för Renault 2 000 kr + 300 kr (”Clip”).

text: Mötet den 11 maj 2000

text: 52. Vid möte i Skånegruppen den 11 maj 2000 i Simrishamn, där representanter för Bil-Bengtsson, Bildeve, Göinge Bil, Kristianstads Automobil och Skånebil var representerade, uppmärksammades att Bilia inte följde annonseringsöverenskommelsen den 30 augusti 1999 avseende rabatten på fem procent. Bildeves vd utsågs att kontakta Bilia angående detta.

text: Mötet den 23 augusti 2000

text: 53. Vid ett möte i Skånegruppen den 23 augusti 2000 i Båstad, där samtliga representanter för återförsäljarna i Skånegruppen utom Bilia närvarade, enades gruppen om att gemensamt göra en ”prisdrive” på en viss variant av Volvo S80 till priset 239 900 kr.

text: Mötet den 11 oktober 2000

text: 54. Den 11 oktober 2000 ägde ett möte mellan representanter för återförsäljarna i Skånegruppen rum i Malmö. Resultatet av mötet blev att de lokala påslagen bestämdes till 3 000 kr för Volvo och 3 300 kr för Renault. Dessutom antogs en gemensam policy som innebar att återförsäljarna vid försäljning av bilar skulle ge en maximal rabatt på sex till sju procent till kunder i det egna distriktet och maximalt fem procent till kunder från andra återförsäljares distrikt. Överenskommelsen från den 30 augusti 1999 diskuterades på nytt. Fortfarande gällde rabattnivån fem procent vid annonsering av nya bilar. Dock skulle kampanjer som avvek från detta vara tillåtna i vissa fall. Vidare kom gruppen överens om priset på viss variant av Volvo S80 (322 900 kr) samt att någon rabatt inte skulle lämnas. Såvitt avser begagnade bilar skulle mer ovanliga märken justeras ned med 20 procent i förhållande till prislistan.

text: Mötet i oktober/november 2000

text: 55. Säljcheferna (försäljningschef, marknadschef eller motsvarande) för återförsäljarna i Skånegruppen träffades i oktober eller november 2000 i syfte att stämma av priserna på begagnade bilar. Vid mötet utarbetades gemensamma inbytes- och försäljningsprislistor avseende begagnade bilar, Begagnatlistan. Det beslutades att säljcheferna fortsättningsvis skulle träffas regelbundet.

text: Mötet i januari 2001

text: 56. I januari 2001 ägde ett möte rum mellan representanter för återförsäljarna i Skånegruppen. Vid mötet gjordes en översyn av Begagnatlistan.

text: Mötet den 5 september 2001

text: 57. Vid ett möte i Ängelholm den 5 september 2001, mellan representanter för återförsäljarna i Skånegruppen och Ahlberg Bil, uppdaterades och utvecklades Begagnatlistan, bland annat genom att nya årsmodeller lades till. Inför mötet samlades detaljerad information om respektive återförsäljares lagernivå på begagnade bilar in, i syfte att användas vid mötet som underlag för prissättningen. Resultatet av mötet blev att Begagnatlistan uppdaterades, varefter den distribuerades till återförsäljarna i Skånegruppen av försäljningschefen vid Skånebil den 27 september 2001.

text: Mötet den 8 november 2001

text: 58. Den 8 november 2001 träffades återförsäljarna i Skånegruppen och Ahlberg Bil i Helsingborg, för att diskutera priserna i Begagnatlistan. Som underlag för diskussionerna användes lagerstatistik för respektive återförsäljare. Efter mötet distribu-

text: erades Begagnatlistan till mötesdeltagarna med de förändringar som överenskommits vid mötet.

text: E-postkommunikationen mars 2002

text: 59. Inför ett möte mellan återförsäljarna i Skånegruppen och Ahlberg Bil i Eslöv den 21 mars 2002 samlade försäljningschefen vid Skånebil in detaljerad statistik avseende övriga återförsäljares lager av begagnade bilar och dessas åsikter om prisbilden på begagnade bilar. Inför mötet skickades också och försäljningschefens vid Bildeve förslag till justeringar av Begagnatlistan. De föreslagna justeringarna avsågs att diskuteras vid mötet.

text: E-postkommunikationen maj 2002

text: 60. Försäljningscheferna vid Skånebil och Bildeve kom, i slutet av maj 2002, överens om att priserna i Begagnatlistan skulle klara sig till slutet av sommaren samma år och att det därför inte fanns något behov av att återförsäljarna träffades förrän efter semestrarna. Detta meddelade den 29 maj 2002 till de övriga återförsäljarna. Dessa upplystes samtidigt om att Skånebil och Bildeve avsåg att sänka inbytespriset på vissa angivna Volvomodeller med 5 000 kr. bad därvid de övriga att meddela hur de ”gör med inbytespriserna på” angivna bilmodeller. Samma dag sänkte Kristianstads Automobil inbytespriset på de angivna bilmodellerna med 5 000 kr och meddelade detta till

text: Mötet den 17 oktober 2002

text: 61. Den 21 augusti 2002 skickade försäljningschefen vid Skånebil ett e-brev till Skånegruppen angående Begagnatlistan. meddelade att det var dags att justera listan och att han skulle göra ett förslag till ny lista inför möte den 17 oktober 2002. Den 26 augusti 2002 skickade ut den justerade Begagnatlistan, som hade utarbetats tillsammans med ”Jonas och Roland i Helsingborg”. Övriga återförsäljare uppmanades i brevet att kontrollera listan och återkomma med justeringar. Den 17 oktober 2002 hölls ett möte med Skånegruppen hos Ahlberg Bil i Sölvesborg. Resultatet av mötet blev att Begagnatlistan uppdaterades. Den nya listan skickades ut per e-brev den 22 oktober 2002.

text: E-postkommunikationen november 2002

text: 62. Den 7 november 2002 skickade försäljningschefen vid Kristianstads Automobil ett e-brev till Skånegruppen samt Ahlberg bil där han frågar om de ska ”lägga på 3000kr … som vanligt” och angav priser på ett antal Volvomodeller. Därefter tillämpade Bil-Månsson dessa priser.

text: Rättslig bedömning

text: Allmänt om förbuden i

text: 6 §

text: KL respektive artikel 81 i EG-fördraget

text: 63. Enligt

text: 6 §

text: KL och artikel 81 i EG-fördraget är avtal och samordnade förfaranden mellan företag samt beslut av sammanslutningar av företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat.

text: 64. Förbuden i

text: 6 §

text: KL respektive artikel 81 i EG-fördraget gäller särskilt sådana avtal som innebär att inköps- eller försäljningspriser eller andra affärsvillkor direkt eller indirekt fastställs. Prisöverenskommelser innebär till sin natur att konkurrensen begränsas, eftersom priset är det viktigaste medlet för konkurrens. Förbudet mot prissamarbete omfattar även samarbete om rabatter, marginaler, påslag eller rekommenderade priser.

text: Gruppundantagen för distribution av motorfordon

text: 65. Såväl den svenska regeringen som Europeiska kommissionen (kommissionen) har utfärdat förordningar om gruppundantag för grupper av avtal som normalt sett uppfyller förutsättningarna för individuella undantag. Uppfylls föreskrifterna i ett gruppundantag är avtalet automatiskt undantaget från förbuden i

text: 6 §

text: KL respektive artikel 81 i EG-fördraget.

text: 66. Gruppundantagen för distribution av motorfordon tar sikte på den vertikala avtalsrelationen mellan en fordonsleverantör och dennes auktoriserade återförsäljare . Eventuella horisontella avtal eller förfaranden mellan fordonsleverantörer eller återförsäljare omfattas inte av gruppundantagen.

text: Avtal eller samordnat förfarande

text: 67. Ett avtal i konkurrensrättslig mening kan ha formen av såväl formellt bindande muntliga eller skriftliga överenskommelser mellan två eller flera företag som arrangemang där ett företag frivilligt åtar sig att begränsa sin frihet att agera på marknaden. Även s.k. gentlemen’s agreements och andra informella överenskommelser omfattas av det konkurrensrättsliga avtalsbegreppet. Minimikravet för att det skall vara fråga om ett avtal torde vara att det uttryckts en gemensam avsikt från berörda parter att agera på marknaden på ett visst sätt.

text: 68. Ett samordnat förfarande förutsätter en samordning mellan företag som, utan att anses ha ingått ett avtal, faktiskt samarbetar på ett sådant sätt att förhållandena på marknaden inte överensstämmer med de förhållanden som normalt sett skulle ha varit för handen utan samordningen. Begreppet samordnat förfarande skall förstås mot bakgrund av att varje företag förutsätts självständigt bestämma sin policy och hur företaget avser att agera på marknaden. Ett sådant oberoende berövar inte företagen rätten att ensidigt anpassa sig till konkurrenternas nuvarande och förutsebara handlande. Emellertid utesluter detta varje direkt eller indirekt kontakt mellan företagen med syfte eller effekt att antingen påverka en faktisk eller potentiell konkurrents uppträdande på marknaden eller att avslöja för en sådan konkurrent hur man beslutat sig för att uppträda eller överväger att uppträda på marknaden.

text: 69. Avtalskriteriet är uppfyllt när företag deltar i ett samarbete som har till syfte att begränsa konkurrensen samtidigt som företagen fortsätter att vara aktiva på marknaden. Det kan nämligen antas att de företag som deltar i förfarandet och som fortsätter att vara aktiva på marknaden tar hänsyn till de uppgifter som de har lämnat till varandra när de bestämmer sitt beteende på marknaden. Detta

text: gäller i än högre grad när överläggningar har skett regelbundet under en lång period.

text: 70. En överträdelse av

text: 6 §

text: KL eller artikel 81 i EG-fördraget kan bestå av en samverkan mellan företag som utgör ett avtal, ett samordnat förfarande eller en kombination av dem. En överträdelse som pågått under lång tid och som består av flera olika avtal eller samordnade förfaranden kan enligt praxis ses som en enda fortlöpande överträdelse av

text: 6 §

text: KL eller artikel 81 i EG-fördraget. Avtalen och de samordnade förfarandena utgör därvid tillsammans en överenskommelse om hur företagen skall agera på en viss marknad. Det krävs inte att företagen formellt har enats om ett enda fortlöpande avtal eller samordnat förfarande utan det är tillräckligt att företagen agerar i enlighet med gemensamt skapade rutiner. Överenskommelsen kan vidare varieras och ändras utan att bedömningen att avtalen eller de samordnade förfarandena utgör en enda överträdelse förändras.

text: 71. Ett företag anses som part i överenskommelsen även om det har mer eller mindre tillfälliga reservationer mot att vara med i överenskommelsen eller till och med avser att fuska genom att inte följa överenskommelsen. Ett företag kan bli ansvarigt för hela överenskommelsen inklusive de delar som företaget självt inte direkt har medverkat i. Parternas skilda intressen kan också medföra att full samstäm-

text: mighet inte råder i alla frågor. Det kan också förekomma interna konflikter och rivalitet utan att bedömningen i fråga om avtal föreligger ändras.

text: 72. Ett företag som passivt deltar vid ett möte som har till syfte att begränsa konkurrensen, men som genom att delta vid mötet utan att offentligt ta avstånd från dess innehåll och därigenom låter övriga deltagare tro att företaget samtycker till mötets innehåll och resultat, anses ha deltagit i ett avtal eller samordnat förfarande.

text: Syfte eller resultat att begränsa konkurrensen

text: 73. För att ett samarbete mellan företag skall omfattas av förbuden i

text: 6 §

text: KL respektive artikel 81 i EG-fördraget krävs att samarbetets syfte eller resultat varit att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen. Ett samarbete vars syfte är att begränsa konkurrensen är förbjudet i sig. Detta innebär att ett företag kan överträda

text: 6 §

text: KL eller artikel 81 i EG-fördraget redan genom att ingå ett konkurrensbegränsande avtal. Avtalet behöver alltså inte faktiskt ha tillämpats.

text: 74. Bedömningen av huruvida ett konkurrensbegränsande syfte legat till grund för ett samarbete sker utifrån objektiva kriterier. Med syfte avses således inte avtalsparternas subjektiva avsikter utan vad som i sig framstår som målet med ett avtal av ifrågavarande slag. Om den naturliga och uppenbara följden av ett avtal är att konkurrensen begränsas, är det också avtalets syfte enligt

text: 6 §

text: KL och artikel 81 i

text: EG-fördraget. Vissa typer av avtal, såsom horisontella avtal om priser och marknadsuppdelning, anses i sig ha till syfte att begränsa konkurrensen.

text: 75. Det kan vidare presumeras att ett avtal eller ett samordnat förfarande som har till syfte att hämma konkurrensen även har ett konkurrensbegränsande resultat på den relevanta marknaden om avtalet eller det samordnade förfarandet faktiskt genomförs. Detta gör sig särskilt gällande i en överträdelse som har pågått under lång tid och som utgörs av avtal eller samordnade förfaranden vilka till sin natur har haft till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen. Någon kvantitativ beräkning av resultatet är inte nödvändig.

text: Märkbarhet

text: Allmänt om relevant marknad

text: 76. En förutsättning för att ett konkurrensbegränsande avtal skall omfattas av förbuden i

text: 6 §

text: KL respektive artikel 81 i EG-fördraget är att det begränsar konkurrensen på ett märkbart sätt, dvs. har ekonomiska verkningar av någon betydelse. Företagens storlek och marknadsandel på den relevanta marknaden är därvid av vikt.

text: 77. Beräkningen av ett företags marknadsandel förutsätter att den relevanta marknaden i såväl produkthänseende som geografiskt hänseende har avgränsats. Kommissionen har givit ut ett tillkännagivande om tillvägagångssättet vid definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning. Marknadsdomstolen har i flera avgöranden hänvisat till kommissionens metod även vid tillämpningen av KL.

text: 78. Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter som köparna anser vara utbytbara, dvs. sådana produkter som på grund av pris, funktion och egenskaper

text: i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. I bedömningen av relevant produktmarknad beaktas även substitutionsmöjligheterna på utbudssidan.

text: 79. Personbilsmarknaden kan delas in i segment baserade på vissa karakteristika hos personbilarna, såsom längd, motorstorlek, tjänstevikt, pris m.m.

text: 80. Frågan om marknadsavgränsning på personbilsmarknaden har bl.a. utretts i fråga om den brittiska bilmarknaden. Genom studier av prisvariationer på begagnade och nya personbilar och sammanställning av leverantörernas åsikter i frågan blev slutsatsen att nya och begagnade personbilar utgör två skilda marknader.

text: 81. Den relevanta geografiska marknaden definieras som området inom vilket de aktuella företagen tillhandahåller varor eller tjänster samt inom vilket konkurrensförhållandena är tillräckligt homogena och skilda från angränsande områden. Marknadsdomstolen har tidigare fastslagit att utgångspunkten vid avgränsningen av den relevanta geografiska marknaden bör vara det område inom vilket företagen tillhandahåller varor.

text: 82. I en rapport som gjorts på uppdrag av kommissionen har det bedömts att personbilsmarknaden inte är integrerad i Europa, dvs. att de olika marknaderna i vart fall inte omfattar mer än en medlemsstat.

text: Märkbarhet

text: 83. Konkurrensverket och kommissionen har i ett allmänt råd respektive ett tillkännagivande beskrivit hur begreppet märkbart sätt i

text: 6 §

text: KL respektive artikel 81 i EG-

text: fördraget bör tolkas. Av dessa framgår att avtal mellan företag i regel inte begränsar konkurrensen på ett märkbart sätt om avtalsparterna och till dem anknutna företag tillsammans på någon av de relevanta marknaderna har en marknadsandel som inte överstiger 10 procent om avtalet gäller mellan företag i samma tillverknings- eller försäljningsled, s.k. horisontella avtal.

text: 84. Avtal som rör prisöverenskommelser och marknadsdelning mellan konkurrenter kan emellertid omfattas av förbuden i

text: 6 §

text: KL respektive artikel 81 i EG-fördraget även om avtalsparternas och till dem anknutna företags marknadsandelar understiger de angivna gränserna. Utrymmet för att bedöma att sådana avtal inte är märkbart konkurrensbegränsande är begränsat.

text: Samhandel

text: 85. För att artikel 81 i EG-fördraget skall vara tillämplig krävs att de berörda företagens förfaranden kan påverka handeln mellan medlemsstater. Kriteriet är oberoende av definitionen av relevant geografisk marknad. Även avtal eller samordnade förfaranden som äger rum i endast en medlemsstat eller del av en medlemsstat kan omfattas av artikel 81 i EG-fördraget, under förutsättning att handeln mellan medlemsstater kan påverkas märkbart.

text: 86. För att avtalet skall anses kunna påverka handeln krävs att det med tillräcklig grad av sannolikhet kan förutses att förfarandet i fråga kan ha inflytande, direkt eller indirekt, faktiskt eller potentiellt, på handelsmönstret mellan medlemsstater. Artikel 81 i EG-fördraget omfattar avtal som genom sin beskaffenhet kan ha gränsöverskridande effekter, oavsett om ett visst avtal eller förfarande faktiskt har

text: sådana effekter.Det är således inte nödvändigt att visa att förfarandet faktiskt har påverkat eller påverkar handeln.

text: 87. När det gäller avtal om priser riskerar dessa att påverka handelsmönstret mellan medlemsstater, även om avtalet endast omfattar en del av en medlemsstat.

text: 88. Bedömningen av ett avtals påverkan på handeln beror på ett antal omständigheter som var och en för sig inte nödvändigtvis behöver vara avgörande. De relevanta omständigheterna omfattar avtalets och förfarandets karaktär, vilken typ av produkter som omfattas av avtalet eller beteendet samt de berörda företagens ställning och betydelse.

text: 89. Avtalets karaktär ger en kvalitativ indikation på om det kan påverka handeln mellan medlemsstater. Vissa avtal kan redan genom sin karaktär påverka handeln mellan medlemsstater, medan andra behöver analyseras mer i detalj.

text: 90. Vilken typ av produkter som omfattas av avtalen eller förfarandena ger också en vägledning när det gäller frågan om handeln mellan medlemsstater kan påverkas. När produkter genom sin karaktär är lätta att handla med över gränserna är samhandelskriteriet oftare uppfyllt än i sådana fall där det genom produkternas karaktär finns liten efterfrågan i annan medlemsstat.

text: 91. I kriteriet påverkan på handeln ingår även ett kvantitativt inslag som begränsar tillämpligheten av artikel 81 i EG-fördraget till att endast omfatta avtal som kan leda till effekter av en viss omfattning.

text: 92. Märkbarheten skall således bedömas såväl i absoluta termer (omsättning) som i relativa termer, genom att man jämför det eller de berörda företagens ställning med ställningen för andra aktörer på marknaden (marknadsandel) . Uttrycket kan

text: påverka innebär att bedömningen grundas på ett avtals möjlighet att påverka handeln mellan medlemsstater snarare än dess faktiska inverkan på handeln över gränserna. Vidare ökar sannolikheten för att avtal påverkar handeln mellan medlemsstater om företagen bedriver sin verksamhet i närheten av nationsgränser.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 93. De berörda företagen med undantag för Ahlberg Bil har

text: I. avtalat eller deltagit i samordnat förfarande i fråga om försäljningspriser och lokala påslag på rekommenderade priser samt rabatter på nya personbilar vid följande tillfällen.

text: - Mötet i Skånegruppen den 4 juni 1998 (priser och rabatter)

text: - Telefaxet den 30 september 1998 (Bil-Månsson informerade Skånebil om rabatter)

text: - Mötet i Skånegruppen den 30 augusti 1999 (priser inklusive lokalt påslag och rabatter)

text: - Mötet i Skånegruppen den 30 november 1999 (priser inklusive lokalt påslag och rabatter – förlängning av tidigare överenskommelse)

text: - Mötet i Skånegruppen den 15 mars 2000 (priser i form av lokala påslag)

text: - Mötet i Skånegruppen den 23 augusti 2000 (pris)

text: - Mötet i Skånegruppen den 11 oktober 2000 (pris och rabatter)

text: - E-postkommunikationen november 2002

text: II. avtalat eller deltagit i samordnat förfarande i fråga om marknadsdelning vid följande tillfällen.

text: - Mötet i Skånegruppen den 4 juni 1998 (maximala rabatter till kunder utanför det egna distriktet)

text: - Telefaxet den 30 september 1998 (Bil-Månsson informerade Skånebil om maximala rabatter till kunder inom respektive utanför det egna distriktet) - Mötet i Skånegruppen den 11 oktober 2000 (maximala rabatter till kunder inom respektive utanför det egna distriktet) 94. De berörda företagen (Ahlberg Bil dock endast fr.o.m. september 2001) har III. avtalat eller deltagit i samordnat förfarande i fråga om inbytes- och försäljningspriser på begagnade bilar vid följande tillfällen. - Mötet i Skånegruppen den 4 juni 1998 (priser och rabatter) - Telefaxet den 30 september 1998 (Bil-Månsson informerade Skånebil om priser) - Mötet i Skånegruppen den 11 oktober 2000 (priser) - Mötet oktober/november 2000 (priser) - Mötet i januari 2001 (priser) - Mötet den 5 september 2001 (priser) - Mötet den 8 november 2001 (priser) - E-postkommunikationen i mars 2002 (priser) - E-postkommunikationen i maj 2002 (priser) - Mötet den 17 oktober 2002 (priser) 95. Avtalskriteriet är uppfyllt vid angivna tillfällen. 96. De berörda företagen har regelbundet träffats och på annat sätt haft kontakt i ordnade och organiserade former. Vid mötena har överenskommelser dokumenterats. Det framgår inte av utredningen att något företag har tagit avstånd från överenskommelserna. Överenskommelserna har skett i sådan omfattning och med sådan regelbundenhet att avtalen eller de samordnade förfarandena har utgjort ett enda fortlöpande samarbete. Samtliga företag skall anses delaktiga i det fortlöpande samarbetet, även om något företag ibland uteblivit från möten där över-

text: enskommelse ingåtts eller om något företag inte alltid följt vad som överenskommits.

text: 97. De aktuella överenskommelserna mellan företagen utgör prissamverkan eller marknadsdelning, vilka i sig alltid har ett konkurrensbegränsande syfte. Det informationsutbyte som förevarit utgör en del av det fortlöpande samordnade förfarandet.

text: 98. Med hänsyn till att ett konkurrensbegränsande syfte föreligger är det inte nödvändigt att visa ett konkurrensbegränsande resultat. Konkurrensverket anser emellertid att det i detta fall även föreligger ett konkurrensbegränsande resultat eftersom det är fråga om överenskommelser som genomförts och som pågått under en relativt lång tid. Detta gäller oavsett om ett resultat kan kvantifieras eller ej.

text: 99. De berörda företagen är verksamma i de flesta produktsegmenten. Konkurrensverket finner därför inte anledning att i detta fall indela produktmarknaden i olika segment. Vidare bedriver företagen försäljning till både företag och privatpersoner. Mot bakgrund av vad som framkommit i utredningen finns inte skäl att, på grund av skillnader i fråga om produkter eller annat, dra slutsatsen att försäljning till företag respektive privatpersoner utgör olika produktmarknader.

text: 100. Mot bakgrund av skillnaderna i fråga om bl.a. pris, garantier och servicekostnader mellan nya och begagnade personbilar bedömer Konkurrensverket att nya och begagnade personbilar inte befinner sig på samma relevanta marknad. Dessutom visar den utredning som gjorts avseende den brittiska bilmarknaden att försäljning av nya och begagnade personbilar utgör två separata produktmarknader. Det finns inte anledning att anta att förhållandena på den svenska bilmarknaden skiljer sig nämnvärt från förhållandena på den brittiska bilmarknaden i detta avseende.

text: 101. Konkurrensverket anser med hänsyn till de skillnader som föreligger från kundsynpunkt i fråga om bl.a. garantier och skillnader i lagstiftning att privatpersoners försäljning av begagnade personbilar endast i begränsad utsträckning är utbytbar mot bilhandlares försäljning. Verkets slutsats är därför att den relevanta produktmarknaden för de berörda företagens försäljning av begagnade personbilar utgörs av bilhandlares försäljning av begagnade personbilar. Därtill kan

text: konstateras att det för en kund är en väsentlig skillnad mellan att sälja personbilen privat och att lämna personbilen i inbyte. Skillnaden gör att det endast föreligger en begränsad utbytbarhet mellan inbyten och direkt försäljning mellan privatpersoner. Direktförsäljning mellan privatpersoner ingår därför inte i samma relevanta produktmarknad som inbyten. De berörda företagens inköp av begagnade personbilar sker framför allt i form av inbyten (se tabell 3). Konkurrensverket bedömer därför att bilhandlares inköp av begagnade personbilar utgör en egen produktmarknad.

text: 102. För att avgränsa den relevanta geografiska marknaden för företagens försäljning av nya respektive begagnade personbilar, är graden av utbytbarhet mellan inköp av personbilar i den aktuella regionen och inköp av personbilar i angränsande områden, inom såväl som utanför Sverige, av betydelse.

text: 103. Mot bakgrund av att privatimport sker i begränsad omfattning (bl.a. på grund av administrativa kostnader och andra hinder ), att återförsäljarnäten är nationellt uppbyggda och att det föreligger prisskillnader inom EU bedömer Konkurrensverket att Sveriges grannländer inte ingår i samma geografiska marknad som södra Sverige, vare sig vad gäller nya eller begagnade personbilar. Dessutom har tidigare utredningar av personbilsmarknaden dragit liknande slutsatser.

text: 104. De berörda företagen har framför allt avsättning för sina nya personbilar till kunder boende i det egna distriktet eller i något annat distrikt i Skåne och Blekinge (se tabell 1). Endast 13 procent av de berörda företagens sammanlagda försäljning av nya personbilar såldes år 2002 till distrikt i övriga Sverige och försäljningen in i Skåne och Blekinge var ännu mindre. Därtill kommer att företagen är verksamma i det aktuella området och att överenskommelserna därför avser detta område. Mot denna bakgrund drar Konkurrensverket slutsatsen att den relevanta geografiska marknaden för nya personbilar är avgränsad till Skåne och Blekinge län.

text: 105. Även vad gäller de berörda företagens avsättning för begagnade personbilar sker denna i huvudsak till kunder i Skåne och Blekinge (se tabell 4). Detta tillsammans med den begränsade privatimporten av begagnade personbilar gör att Konkurrensverket bedömer den relevanta geografiska marknaden för bilhandlares inköp och försäljning av begagnade personbilar till Skåne och Blekinge.

text: 106. Sammanfattningsvis anser Konkurrensverket att de berörda företagen – såvitt är av intresse i målet – är verksamma på följande tre relevanta marknader:

text: • marknaden för försäljning av nya personbilar i Skåne och Blekinge,

text: • marknaden för bilhandlares försäljning av begagnade personbilar i Skåne och Blekinge samt

text: • marknaden för bilhandlares inbyten av begagnade personbilar i Skåne och Blekinge.

text: 107. Den totala försäljningen av nya personbilar i Skåne och Blekinge år 2002 uppgick till 34 072 personbilar , samtidigt som försäljningen av Volvo och Renault personbilar uppgick till 7 904 personbilar. De berörda företagens marknadsandel uppgick således till drygt 23 procent på denna marknad.

text: 108. Den totala försäljningen av begagnade personbilar i Skåne och Blekinge år 2002 uppgick till 216 716 personbilar, varav 50 344 från bilhandeln. De berörda företagens försäljning av begagnade personbilar uppgick samma år till 9 615 personbilar. De berörda företagens marknadsandel var således cirka 19 procent på marknaden för bilhandlares försäljning av begagnade personbilar.

text: 109. De aktörer som är verksamma på marknaden för bilhandlares inköp av begagnade personbilar och bilhandlares försäljning av begagnade personbilar är i huvudsak desamma. Därför är det rimligt att anta att de berörda företagen har motsvarande marknadsstyrka på marknaden för bilhandlares inbyten av begagnade personbilar i Skåne och Blekinge som på marknaden för bilhandlares försäljning av begagnade personbilar i Skåne och Blekinge.

text: 110. De berörda företagens marknadsandelar överstiger väsentligt den marknadsandelsgräns som anges i Konkurrensverkets respektive kommissionens riktlinjer för märkbarhet.

text: 111. För det fall att den relevanta geografiska marknaden skulle anses ha en större geografisk utbredning än den som Konkurrensverket gör gällande, och företagen därmed eventuellt skulle kunna ha en marknadsandel understigande 10 procent, är märkbarhetskriteriet ändå uppfyllt eftersom det är fråga om överenskommelse om priser eller marknadsdelning mellan konkurrenter.

text: 112. Avtal mellan återförsäljare om priser eller marknadsdelning omfattas inte av det nya eller det tidigare gällande gruppundantaget. Gruppundantagen är därför inte tillämpliga i detta fall.

text: 113. Överträdelsen utgörs av avtal om priser på såväl nya som begagnade personbilar samt marknadsdelning. Företagen har begränsat rabatter till kunder bosatta utanför det egna distriktet. Detta riskerar att påverka handeln mellan den aktuella regionen och näraliggande länder.

text: 114. Överträdelsen berör en region med drygt en miljon invånare, vilket utgör cirka 15 procent av Sveriges totala befolkning. Försäljningsvolymen av såväl nya som begagnade personbilar i regionen utgjorde år 2002 cirka 15 procent av den totala försäljningen av nya och begagnade personbilar i Sverige. Den andel av den nationella marknaden som påverkas av överträdelsen, dvs. Skåne och Blekinge län, är således betydande. Skåne och Blekinge är därtill beläget i gränsområdet mellan Sverige och mellersta Europa, vilket gör regionen väl lämpad för handel över gränserna. Handelsmönstret mellan medlemsstater riskerar därför att märkbart påverkas av förfarandet. Samhandelskriteriet är således uppfyllt.

text: Konkurrensskadeavgift

text: Allmänt om förutsättningarna för konkurrensskadeavgift

text: Uppsåt och oaktsamhet

text: 115. För att konkurrensskadeavgift skall kunna utdömas fordras enligt

text: 26 §

text: KL uppsåt eller oaktsamhet hos företaget eller hos den som handlat på företagets vägnar. Det är inte nödvändigt att konstatera uppsåt eller oaktsamhet hos någon viss angiven person på företaget utan det räcker med att detta kan konstateras antingen hos företaget som sådant eller hos någon som handlar på företagets vägnar.

text: 116. Enligt EG-domstolens och Förstainstansrättens praxis är det tillräckligt för att kravet på uppsåt skall anses vara uppfyllt att det är klarlagt att företaget inte kunde ha varit omedvetet om att det förfarande som är under bedömning begränsade

text: konkurrensen. Denna bedömning har av Marknadsdomstolen ansetts vara til-lämplig även vad gäller uppsåtsrekvisitet i

text: 26 §

text: KL.

text: 117. Företagen kan inte ha varit omedvetna om att deras agerande - prissamverkan eller marknadsdelning på horisontell nivå – utgjort en konkurrensbegränsning. Kravet på uppsåt är därmed uppfyllt. För det fall tingsrätten inte finner det styrkt att det förelegat ett konkurrensbegränsande uppsåt görs gällande att det i vart fall förelegat oaktsamhet.

text: Allmänt om avgiftens storlek

text: 118. En konkurrensskadeavgift skall enligt

text: 27 §

text: KL fastställas till lägst fem tusen kronor och högst fem miljoner kronor eller till ett högre belopp, dock inte överstigande tio procent av företagets omsättning föregående räkenskapsår. Av förarbetena framgår att med omsättning avses hela företagets omsättning, utan begränsning till den produkt eller marknad som förfarandet omfattat.

text: 119. Konkurrensskadeavgiftens storlek skall enligt

text: 28 §

text: KL bestämmas med hänsyn till hur allvarlig överträdelsen är, hur länge den har pågått och andra försvårande eller förmildrande omständigheter av betydelse för att bedöma överträdelsen. Enligt förarbetena skall avgiften bestämmas på ett sådant sätt att den verkar avhållande på företaget i fråga och avskräckande för andra företag. Avgörande för hur allvarlig en överträdelse skall anses vara är de konkurrensskadliga effekternas omfattning. Enligt bestämmelsens andra stycke skall ingen avgift påföras i ringa fall.

text: 120. Vid bestämmande av avgiftens storlek bör kommissionens riktlinjer för beräkning av böter (bötesriktlinjerna) vara vägledande. Enligt riktlinjerna skall först ett grundbelopp fastställas för vart och ett av de berörda företagen. Därefter skall hänsyn tas till försvårande och förmildrande omständigheter.

text: 121. Försvårande omständigheter av betydelse för bedömningen är bl.a. om företaget haft en ledande roll i överträdelsen, om företaget aktivt vidtagit åtgärder i syfte att dölja det rättsstridiga förfarandet samt om straffmekanismer förekommer.

text: 122. I förarbetena uttalas att till förmildrande omständigheter torde kunna hänföras att företagets medverkan i överträdelsen är en följd av påtryckningar från andra företag och att företagets medverkan i överträdelsen har varit begränsad.

text: 123. Vid bestämmande av grundbeloppets storlek skall framför allt överträdelsens allvar och varaktighet beaktas. Vid bedömningen av överträdelsens allvar skall beaktas överträdelsens art, dess konkreta påverkan på marknaden, om den är mätbar, och omfattningen av den relevanta geografiska marknaden. Överträdelser kan delas in i tre kategorier: mindre allvarliga överträdelser, allvarliga överträdelser och mycket allvarliga överträdelser. Därtill skall överträdelsens varaktighet beaktas på så sätt att en tilläggsavgift kan bestämmas, varvid en distinktion görs mellan överträdelser med kort varaktighet (normalt kortare än fem år), överträdelser med medellång varaktighet (normalt ett till fem år) och överträdelser med lång varaktighet (normalt lägre än fem år).

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 124. De berörda företagen utom Ahlberg Bil har överenskommit om priser och rabatter samt delat upp marknaden avseende nya bilar. Vidare har samtliga företag överenskommit om priser på begagnade bilar. I fråga om begagnade bilar omfattar överenskommelsen både försäljningspriser och inköpspriser. Utgångspunkten är att horisontell prissamverkan och marknadsdelning utgör mycket allvarliga överträdelser. Den geografiska omfattningen i det här fallet talar dock för att överträdelsen inte är att anse som mycket allvarlig. Den omständigheten att de överenskomna priserna endast utgör utgångspriser medför inte att överträdelsen kan anses vara av mindre allvarlig art, eftersom företagen även har kommit överens om rabatter, vilket inneburit att företagen bestämt såväl utgångspris som kundens förhandlingsutrymme. Sammantaget gör verket bedömningen att överträdelsen skall anses som allvarlig. Ahlberg Bil har endast deltagit i fråga om prissamverkan beträffande begagnade bilar, vilket skall beaktas vid fastställandet av grundbeloppet.

text: 125. Grundbeloppet för vart och ett av företagen skall således bestämmas till följande: AB Bil-Bengtsson 4 170 000 kr Bildeve AB 6 120 000 kr Bilia Personbilar AB 86 940 000 kr Bil-Månsson i Skåne AB 3 430 000 kr Göinge Bil AB 3 670 000 kr Johan Ahlberg Bil AB 2 730 000 kr Kristianstads Automobil AB 2 840 000 kr Skånebil Personbilar AB 3 390 000 kr 126. Överträdelsen har pågått under en period av fyra år och fem månader. Den betraktas därmed ha haft en medellång varaktighet. Tilläggsbelopp skall därmed utgå med 40 procent på grundbeloppet. Ahlberg Bil har emellertid deltagit i överträdelsen endast under perioden september 2001 till december 2002, dvs. ett år och tre månader, varför tilläggsavgiften skall bestämmas till 10 procent. 127. Tilläggsavgift skall följaktligen utgå med följande belopp: AB Bil-Bengtsson 1 670 000 kr Bildeve AB 2 450 000 kr Bilia Personbilar AB 34 780 000 kr Bil-Månsson i Skåne AB 1 370 000 kr Göinge Bil AB 1 470 000 kr Johan Ahlberg Bil AB 270 000 kr Kristianstads Automobil AB 1 140 000 kr Skånebil Personbilar AB 1 360 000 kr 128. Det föreligger enligt Konkurrensverkets mening varken några försvårande eller förmildrande omständigheter. Att något företag ibland uteblivit från möten där

text: överenskommelser ingåtts, eller att något företag inte alltid följt vad som överenskommits, medför inte någon annan bedömning. 129. Förutsättningar för att efterge eller nedsätta konkurrensskadeavgiften med stöd av bestämmelserna i 28 a och b §§ KL bedöms inte föreligga. 130. Utifrån ovanstående beräkningsgrund skall konkurrensskadeavgiften för vart och ett av företagen bestämmas till följande: AB Bil-Bengtsson 5 800 000 kr Bildeve AB 8 500 000 kr Bilia Personbilar AB 121 700 000 kr Bil-Månsson i Skåne AB 4 800 000 kr Göinge Bil AB 5 100 000 kr Johan Ahlberg Bil AB 3 000 000 kr Kristianstads Automobil AB 3 900 000 kr Skånebil Personbilar AB 4 700 000 kr

text: Preskription

text: 131. Enligt

text: 30 §

text: KL får konkurrensskadeavgift påföras ett företag om stämningsansökan har delgetts den som anspråket riktas mot inom fem år från det att överträdelsen upphörde. Som ovan nämnts är det klarlagt i svensk och EG-rättslig praxis att ett flertal avtal eller samordnande förfaranden kan ses som en enda överträdelse. I föreliggande fall pågick överträdelsen till den 10 december 2002. Överträdelsen är således inte att anse som preskriberad i någon del.


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Stena Metall AB, IL Recycling AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Energi, miljö och avfall

publisher: Konkurrensverket

title: Stena Metall AB och IL Recycling AB

org: kkv

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 331/2016 – Stena Metall AB och IL Recycling AB

text: Konkurrensverkets beslut

type: rubrik

text: 2016-06-20 (Dnr 331/2016)

type: stycke

text: Konkurrensverket lämnar Stena Metall ABs förvärv av ensam kontroll över IL Recycling AB, 556056-2687, utan åtgärd.

type: avgorande


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Kartell fastighetsägare - hyror

text: Er skrivelse angående kartellbildning - hyresmarknaden

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 27 mars 2001 hemställt att verket prövar lagligheten av generella gemensamma hyreshöjningar från en grupp fastighetsägare. Ni anser att den reella konkurrensen är satt ur spel.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: I förarbetena till KL (

text: prop. 1992/93:56 s. 70

text: ) sägs bl.a. följande:

text: "När riksdagen efter avvägning mellan olika allmänna intressen genom lag beslutat om offentliga regleringar som medför konkurrenshämmande verkningar kan [..] den situationen uppkomma att

text: konkurrenslagen

text: inte alls skall tillämpas".

text: Detta innebär i praktiken att konkurrensbegränsande förfaranden som inte ger uttryck för den fria partsviljan, utan är en direkt och avsedd effekt av lagstiftning eller en ofrånkomlig följd av denna, inte kan angripas med stöd av KL.

text: Vid sidan av tillämpningen av KL har Konkurrensverket även till uppgift att lämna förslag till avreglering av marknader samt att lämna förslag till avveckling, begränsning och ändringar av regler som motverkar en effektiv konkurrens.

text: Konkurrensverket har i ett flertal sammanhang, bl.a. i rapporten Konkurrensen i Sverige under 90-talet - problem och förslag (2000:1; avsnitt 6.4), som gjorts på uppdrag av regeringen, behandlat konkurrensfrågor som rör bygg- och boområdet.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Falkenbergs kommun

title: Hantera tips och klagomål gällande upphandlingsärenden – Falkenbergs kommun, förskolelokal

text: Falkenbergs kommun – uppförande av förskola

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket påbörjade en granskning inom ramen för vår tillsynsverksamhet efter att ha tagit del av uppgifter i media och i upphandlingsdokument som indikerade att ni ingått ett avtal om uppförande av en förskola där den aktuella anskaffningen annonserats som en hyresupphandling med tillhörande CPV-kod för uthyrning eller leasing av egendom annan än bostäder (”Upphandlingen”).

text: Konkurrensverket valde att öppna upp ett tillsynsärende för att närmare utreda omständigheterna och därvidlag fastställa om avtal slutits i strid med upphandlingslagstiftningen. Utredningen prioriterades med hänsyn till ett allmänpreventivt syfte eftersom anskaffningen bedömdes kunna vara en otillåten direktupphandling.

text: Av utredningen i ärendet framgår bl.a. följande. Efter det att upphandlingsdokumenten godkändes av Kultur-, fritids- och tekniknämnden (Nämnden) den 25 februari 2021 annonserades Upphandlingen den 2 mars 2021. Eftersom endast ett anbud inkom under anbudstiden övergick Upphandlingen till ett förhandlat förfarande. Den 10 juni 2021 beslutade Nämndens arbetsutskott att tilldela kontraktet till den enda anbudsgivaren.

text: Konkurrensverket har inom ramen för utredningen även tagit del av den mediabevakning som skett under hösten 2022 samt dokumentation som visar att kommunen i november 2022 gett i uppdrag till en advokatbyrå att bl.a. utreda huruvida kommundirektörens agerande har varit förenligt med bestämmelserna om likabehandling och övriga tillämpliga upphandlingsregler.

text: Initiativet till den externa granskningen initierades, såvitt kan utläsas av uppdragsbrevet, utifrån att kommunen är att betrakta som verksamhetsutövare enligt lagen (

text: ) om skydd för personer som rapporterar om missförhållanden (LSMR). Uppdragsbrevet undertecknades av representanter från visselblåsarfunktionens arbetsgrupp den 17 november 2022.

text: Skäl för beslutet

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att fristen för att ansöka om upphandlingsskadeavgift har gått ut och att ärendet därför inte kommer att ha en sådan allmänpreventiv effekt som vi bedömde att det skulle kunna få.

text: Konkurrensverket kan emellertid, beroende på utfallet av den pågående externa granskningen, ånyo komma att utreda omständigheterna inom ramen för vår tillsynsverksamhet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Natacha Otte Widgren. Föredragande har varit upphandlingsrådet, Carin Carlsson.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


motpart: Västra Götalandsregionen

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Tips gällande Västra Götalandsregionen avseende upphandling av vaccinationstjänster

text: Västra Götalands regionens upphandling av vaccinationstjänster upphandling av vaccinationstjänster; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte fortsätta utredningen avseende Västra Götalands regionens (VGR), 232100-0131 i ärende med dnr 332/2023 rörande om anskaffning av vaccinationstjänster genomförts i enlighet med LOU.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog genom ett tips uppgifter om att vaccinationstjänster avseende COVID och influensa hade upphandlats. Upphandlingen överprövades sedermera. Tipset gav anledning att anta att VGR, till följd av överprövningen, hade ingått eller skulle komma att ingå direktupphandlade avtal som kunde strida mot LOU.

text: 2. Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot VGR i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med LOU.

text: 3. Konkurrensverket utreder ett urval av de indikationer på överträdelser som anmäls till Konkurrensverket. Beslut om vilka indikationer som ska prioriteras för fördjupad utredning fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy.

text: Skäl för beslutet

text: 4. Ärendet prioriterades utifrån att det antogs att ärendet förväntades få en allmänpreventiv verkan. Mot bakgrund av de uppgifter som inkommit under utredningen bedömer Konkurrensverket att en fortsatt utredning av ärendet inte kommer att få en sådan allmänpreventiv effekt.

text: 5. Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket inte skäl att fortsätta att utreda om anskaffningen genomförts i enlighet med tillämplig lag. Konkurrensverkets beslut att avsluta utredningen innebär dock inte ett ställningstagande till om tillsynsobjektet agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av Therése Westermark. Föredragande har varit Pendar Solimani.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut kan inte överklagas.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Euro Broadcast Hire AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - audio- och videoband

text: World Sport Promotion AB, Euro Broadcast Hire AB, c/o Advokaten Elisabeth Rull, Advokatfirman Strandberg & Co Box 55604, 102 14 STOCKHOLM

text: Ifrågasatt leveransavstängning – audio-, video- och instrumenteringsband

text: World Sport Promotion AB (WSP) har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 19 februari 1999 anfört klagomål över att Quantegy Europa B.V., Holland, (Quantegy) genom att bl.a. vägra leverera audio-, video- och instrumenteringsband har missbrukat sin dominerande ställning i strid med

text: 19 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. WSP hävdar dessutom att Quantegy tillämpar olika villkor för likvärdiga transaktioner och därigenom ger WSP en konkurrensnackdel i förhållande till andra återförsäljare i Sverige.

text: Euro Broadcast Hire AB (EBH) har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 6 april 1999 anfört klagomål över att Quantegy Europa Ltd, England, genom att bl.a. vägra leverera audio- och videoband på motsvarande sätt som ovan har missbrukat sin dominerande ställning. WSP äger 85 procent av aktierna i EBH.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. om det rör förhållanden som är viktiga för en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. En annan viktig omständighet är om klaganden kan bedömas ha tillräckliga resurser för att själv ta till vara sin rätt i domstol.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl att på grund av klagomålen från WSP och EBH vidta någon åtgärd med stöd av KL.

text: Om Konkurrensverket i visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Ärendena avskrivs.

text: Detta beslut har fattats av biträdande avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit Ingemar Ahlberg.

text: Gunnel Schön

text: Ingemar Ahlberg


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: Artilleriet Interiors AB och Royal Design Group AB, Royal Design Group Holding AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Detalj- och dagligvaruhandel
Bostad, lokal och kontor

title: Artilleriet Interiors och Royal Design Group

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 117/2017 – Artilleriet Interiors AB och Royal Design Group AB.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2020-07-02 (Dnr 117/2017)

text: Konkurrensverket förelägger Artilleriet Interiors AB och Royal Design Group AB (med särskilt företagsnamn Rum21) att betala sammanlagt över en halv miljon kronor i konkurrensskadeavgift. Företagen accepterade avgiftsföreläggandet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut, dnr 117/2017, Artilleriet Interiors AB Ta del av Konkurrensverkets beslut, dnr 117/2017, Royal Design Group AB

text: BESLUT KONKURRENSVERKET

text: Swedish Competition Authority 2020-06-16 — Dnr 117/2017 117)

text: Likalydande handling OR0-07 01 |

text: 30 16 2020 Dar IE LIG |

text: NE L2017

text: 2019-06-10 v2.2. 08-7001600 konkurrensverketOkkv.se KVO220. Wwww.konkurronsvorket.se

text: BESLUT KONKURRENSVERKET

text: Swedish Competition Authority 2020-06-16 — Dnr 117/2017 207)

text: Överträdelsen

text: 1. Artilleriet Interiors AB (Artilleriet) och Royal Design Group AB (Royal Design), med särskilt företagsnamn Rum21, har uppsåtligen eller av oaktsamhet överträtt förbuden mot konkurrensbegränsande samarbete i 2 kap. 1 $

text: konkurrenslagen

text: (2008:579, KL) och

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: . Royal Designs nedan beskrivna agerande har skett under det särskilda företagsnamnet Rum21.

text: 2. Överträdelsen består i att Artilleriet och Rum21 (gemensamt benämnda företagen) under perioden den 8 februari 2016 till i vart fall den 17 juni 2016 genom mejlkontakter har avtalat om att fastställa sina ordinarie försäljningspriser, eller genom ett samordnat förfarande koordinerat sina ordinarie försäljningspriser, avseende produkter av varumärket TON (TONprodukter). Företagen har, under samma period, även utbytt information av betydelse för deras ordinarie prissättning av TON-produkter. Detta har undanröjt eller minskat ovissheten om hur företagen avsåg att agera i fråga om sin prissättning.

text: 3. Företagen var konkurrenter under den nämnda tidsperioden. Företagens samarbete har haft till syfte att begränsa konkurrensen på ett märkbart sätt och har påverkat handeln mellan EU:s medlemsstater. Överträdelsen kan inte anses som ringa.

text: 5. Royal Design bedriver verksamhet inom heminredning och designprodukter genom ett flertal fysiska butiker i Sverige och två webbutiker under varumärkena Royal Design respektive Rum21.

text: 7. Artilleriet och Rum21 har båda i kontakter dem emellan via mejl i månadsskiftet januari-februari 2016 gett uttryck för ett intresse av att samarbeta rörande vilka ordinarie utpriser de skulle ta vid sin respektive försäljning (försäljningspriser) av TON-produkter.

text: 8. Därefter har Artilleriet i mejl den 8 februari 2016 lämnat detaljerad information till Rum21 om sitt tillvägagångssätt för att beräkna vilka priser

text: BESLUT KONKURRENSVERKET

text: Artilleriet skulle tillämpa vid sin försäljning av TON-produkter till kunder, och samtidigt efterfrågat Rum21s åsikt om ”detta förslag”.

text: 9. Isvar via mejl senare samma dag har Rum21 uttryckt bifall till Artilleriets förslag. Artilleriet och Rum21 höjde därefter sina försäljningspriser på TONprodukter, utifrån informationen i Artilleriets mejl den 8 februari 2016.

text: 10. Företagen tillämpade försäljningspriser som baserades på den utbytta informationen i vart fall fram till dess att Rum21 den 17 juni 2016 sänkte sitt försäljningspris på en viss TON-produkt.

text: 12. Enligt 3 kap. 5 $KL får Patent- och marknadsdomstolen på talan av Konkurrensverket besluta att ett företag ska betala en särskild avgift, konkurrensskadeavgift, om företaget eller någon som handlar på dess vägnar uppsåtligen eller av oaktsamhet har överträtt förbudet i 2 kap. 1 $ KL eller

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: 13. Enligt 3 kap. 16 $ KL får Konkurrensverket, i stället för att väcka talan om konkurrensskadeavgift, förelägga ett företag att betala en sådan avgift (avgiftsföreläggande). Om ett avgiftsföreläggande godkännsskriftligen av företagetinom den tid som Konkurrensverket anger, får talan om konkurrensskadeavgift inte väckas.

text: 14. Enligt 3 kap. 8 $ KL ska konkurrensskadeavgiften bestämmas efter överträdelsens sanktionsvärde. Vid bedömningen av sanktionsvärdet ska beaktas hur allvarlig överträdelsen är och hur länge den har pågått. Vidare ska enligt 3 kap. 9-11 58 KL eventuella försvårande eller förmildrande omständigheter beaktas.

text: KONKURRENSVERKET BESLUT

text: Allvarlighet

text: 18. Enligt 3 kap. 85 tredje stycket KL ska vid bedömning av överträdelsens allvar särskilt beaktas överträdelsens art, marknadens omfattning och betydelse samt överträdelsens konkreta eller potentiella påverkan på konkurrensen på marknaden. Enligt Konkurrensverkets metod fastställs ett allvarlighetsbelopp som uppgår till högst tio procent av företagets omsättning på den relevanta marknaden.3

text: 20. Överträdelsen är en syftesöverträdelse som avsett hela Sverige och är därmed till sin art allvarlig. Konkurrensverket bedömer, med användande av det intervall som slås fast i Konkurrensverkets metod, att allvarligheten i överträdelsen sammantaget motsvarar 6 procent av värdet av företagets försäljning av TON-produkter.

text: 21. Mot bakgrund av det ovan anförda ger detta ett sanktionsvärde om 52 800 kronor för Artilleriet (880 000 x 6 procent).

text: 23. Överträdelsen har pågått i kortare tid än sex månader och sanktionsvärdet ska därför multipliceras med en faktor om 0,5.

text: dom i mål 2005:7, Konkurrensverket mot Norsk Hydro m.fl, s. 41. Jfr Kommissionens riktlinjer för beräkning av böter som döms ut enligt artikel 23.2 a i förordning nr 1/2003, EGT 2006 C 210 ("Kommissionens riktlinjer för beräkning av böter”) s. 2, punkt 13. 2 Jfr Kommissionens riktlinjer för beräkning av böter, punkt 13 och 24. 3 Metod för att fastställa konkurrensskadeavgift, dnr 394/2009, p. 12. 4

text: Prop. 2007/08:135 s. 123

text: f. Jfr Kommissionens riktlinjer för beräkning av böter, punkt 23. $

text: Prop. 2007/08:135 s. 124

text: . '€ Metod för att fastställa konkurrensskadeavgift, dnr 394/2009, p. 18 19.

text: [iw kon fverket.) |

text: BESLUT KONKURRENSVERKET

text: 24. Detta ger en konkurrensskadeavgift om 26 400 kronor för Artilleriet.

text: 26. Att företag är finansiellt starka kan motivera en höjning av konkurrensskadeavgiften.7 För att uppnå det grundläggande syftet med konkurrensskadeavgiften, att den ska vara avhållande på företaget i fråga och avskräckande för andra företag, ska konkurrensskadeavgiften höjas i detta fall.

text: 27. Konkurrensverket har inte funnit några andra försvårande eller förmildrande omständigheter som kan påverka sanktionsvärdet vad avser företagets konkurrensskadeavgift.

text: 28. Gränsen för nämnda höjning utgörs i enlighet med 3 kap. 6 5 KL av tio procent av företagets totala omsättning föregående räkenskapsår, dvs. ca 3,4 miljoner kronor för Artilleriet?.

text: 29. Vid en sammantagen bedömning ska konkurrensskadeavgiften därför bestämmas till 75 000 kronor för Artilleriet. Konkurrensskadeavgiften överskrider inte den ovan beskrivna gränsen om tio procent av företagets totala omsättning, samtidigt som det är en proportionerlig och lämplig nivå på konkurrensskadeavgiften i detta fall med hänsyn till konkurrensskadeavgiftens syfte.

text: Slutligt belopp

text: 30. Konkurrensskadeavgiften för Artilleriet ska bestämmas till 75 000 kronor.

text: 32. Artilleriet har möjlighet att senast den 30 juni 2020 godkänna detta avgiftsföreläggande. Om föreläggandet inte godkänns inom denna tid kan Konkurrensverket väcka talan om konkurrensskadeavgift.

text: Prop. 2007/08:135 s. 130

text: . 8 Årsredovisning Artilleriet 2019, s. 2; uppgiften avser omsättningen 2017/2018 som var det senaste kompletta räkenskapsåret.

text: KONKURRENSVERKET BESLUT

text: MS

text: ? Behörigheten ska styrkas genom att fullmakt i original eller motsvarande behörighetshandlingar ges in till Konkurrensverket samtidigt med det undertecknade avgiftsföreläggandet.

text: 10 ]fr3 kap. 22 SKL.

text: BESLUT KONKURRENSVERKET

text: konkurrensskadeavgift baserat på ovan angivna förhållanden.

text: Zbto 0626 a

text: AVARE

text: Detta avgiftsföreläggande har upprättats i två exemplar varav Artilleriet Interiors


arendetyp: 3.2.1 Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete

title: Misstänkt bojkott på elinstallationsmarknaden

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – elinstallationsbranschen

text: Saken

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: och

text: artikel 101 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare. Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: Under våren 2021 fick Konkurrensverket kännedom om ett påstått förfarande inom elinstallationsbranschen som skulle kunna utgöra en otillåten samordning mellan konkurrerande företag. Misstanken innebar att ett antal elinstallatörer gemensamt skulle ha utövat påtryckningar mot en elgrossist, för att få grossisten att tillämpa artificiella överpriser kombinerat med retroaktiv rabatt gentemot en av sina kunder, tillika en konkurrent till elinstallatörerna. Påtryckningarna skulle ha bestått i hot om att elinstallatörerna skulle bojkotta grossisten om denne inte började tillämpa modellen med överpriser för den aktuella elinstallatören.

text: Konkurrensverkets utredning Inom ramen för utredningen har Konkurrensverket genomfört förhör och begärt in information och handlingar. Bland annat har Konkurrensverket tagit del av avtal och fakturaunderlag.

text: Skäl för beslutet

text: De utredningsåtgärder som Konkurrensverket har genomfört har inte gett stöd för att en otillåten samordning i form av påtryckningar ska ha skett i enlighet med den beskrivna misstanken. Misstanken om en överträdelse av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL och

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: har därmed inte styrkts. -08 -07 2020 3, 2. v

text: Beslutet kan inte överklagas/särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL. Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschefen Pia Ödqvist. Föredragande har varit konkurrensrådet Linda Skoogberg. Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter. Pia Ödqvist Linda Skoogberg Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Kalmar Hamn AB

title: Tillsyn enligt LOU gällande Kalmar Hamn AB avseende diverse inköp

text: Kalmar Hamn AB:s upphandling av diverse tjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet från fortsatt utredning.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket uppmärksammade genom sin omvärldsbevakning att Kalmar Hamn AB tilldelat kontrakt till en leverantör utan att ha genomfört en annonserad upphandling avseende diverse tjänster kopplat till bogseringsbåtar. Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Kalmar Hamn AB i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med tillämplig lag.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket utreder ett urval av de indikationer på överträdelser som anmäls till respektive uppmärksammas av Konkurrensverket. Beslut om vilka indikationer som ska prioriteras för fördjupad utredning fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om er upphandling av diverse tjänster. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Med anledning av det skriver Konkurrensverket av ärendet. ____________________________________________________________________

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschefen Natacha Otte Widgren. Föredragande har varit sakkunniga juristen Josefine Grahn.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


motpart: Taxi Stockholm 150000 AB och Taxi 020 AB

title: Påstått missbruk - kö- och framkallningssystem för taxibilar vid Arlanda

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – kö- och framkallningssystem för taxi

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni anger att Luftfartsverket och Europark AB gör sig skyldiga till missbruk av dominerande ställning genom att vid Arlanda tilldela miljöfordon främsta platsen i respektive terminalkö vid terminal 2, 4 och 5 och genom att buffertzoner inrättas för miljöbilar vid terminal 5.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan dock inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakkunniga Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Matilda Gjirja.

text: Ann-Sofie Eriksson Matilda Gjirja

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats

text: Sändlista

text: Taxi Stockholm 150000 AB, c/o advokat Göran Antonsson Sandart & Partners Advokatbyrå KB, Engelbrektsgatan 7, 114 32 Stockholm

text: Taxi 020 AB, c/o Anders Fernlund Advokatfirman Nova AB , Grev Turegatan 14, 114 46 Stockholm


beslutstyp: Gryningsräd Avskrivning

motpart: Belesia Lokalvård Aktiebolag, RCP Renator i Stockholm AB, RCP Renator AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Bostad, lokal och kontor

title: Belesia Lokalvård Aktiebolag m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 295/2012 – Belesia Lokalvård Aktiebolag m.fl.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet avskrivet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete på marknaden för lokalvårdstjänster i Stockholms län

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket genomförde den 28 maj 2012 en undersökning enligt

text: 5 kap.

text: 4 §§

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, hos Belesia Lokalvård Aktiebolag (Belesia), RCP Renator i Stockholm AB och RCP Renator AB (tillsammans Renator) för att utreda om dessa företag hade överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL.

text: Konkurrensverkets utredning har avsett ett misstänkt konkurrensbegränsande samarbete mellan nämnda företag på marknaden för lokalvårdstjänster i Stockholms län. Misstanken bestod i att dessa företag hade avtalat om, eller på annat sätt samordnat, sin prissättning samt utbytt information om priser inför upphandlingar av lokalvårdstjänster.

text: Vid undersökningen kopierades handlingar påträffade hos företagen. Därefter har Konkurrensverket genomfört ytterligare utredningsåtgärder, bland annat hållit ett flertal förhör med relevanta personer hos företagen.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensbegränsande samarbeten mellan företag är enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL förbjudna. Förbudet gäller särskilt bl.a. avtal eller samordnade förfaranden rörande priser och uppdelning av marknader. Även informationsutbyte mellan konkurrenter kan omfattas av förbudet.

text: Under utredningen har det framkommit att de aktuella företagen fr.o.m. cirka april 2011 haft en överenskommelse om ett samarbete inför ett planerat samgående mellan företagen. Samgåendet ägde slutligen rum den 1 januari 2012.

text: Under samarbetsperioden, april t.o.m. december 2011, har Belesia och Renator samarbetat inför upphandlingar, såväl privata som offentliga. Man har samverkat bl.a. vid framtagande av priskalkyler och anbud, och gemensamt bestämt vilka upphandlingar man ska lämna anbud i.

text: Marknaden för lokalvårdstjänster i Stockholms län är mycket omfattande, såväl sett till antalet verksamma företag som till omsättning. Marknaden är vidare fragmenterad och starkt konkurrensutsatt. Trots att Belesia och Renator under samarbetsperioden tillhörde de medelstora lokalvårdsföretagen i Stockholms län var deras marknadsandelar därför mycket låga och deras marknadsinflytande obetydligt, såväl var för sig som tillsammans. Företagen mötte i regel konkurrens från ett betydande antal konkurrenter i de upphandlingar de deltog i under samarbetsperioden.

text: Det har under utredningen även framkommit att Renator under samarbetsperioden hade begränsade möjligheter att lämna anbud i offentliga upphandlingar, bl.a. pga. att företagets ekonomiska situation innebar att det inte uppfyllde de s.k. skall-krav som upphandlande myndigheter ofta uppställer. I de upphandlingar där Renator ändå hade möjlighet att delta under samarbetsperioden, har varken Belesia eller Renator vunnit den aktuella upphandlingen i något fall.

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett misstänkt förfarande ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är och vilka förutsättningar som finns för att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Mot bakgrund av vad som framförts ovan finner Konkurrensverket vid en samlad bedömning inte skäl att vidare utreda om de aktuella företagen genom sitt samarbete inför upphandlingar har överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till huruvida det skett någon överträdelse av konkurrensreglerna.

text: Ärendet avskrivs från vidare handläggning.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Hanna Witt. Föredragande har varit Cecilia Widhagen.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Österlens Kommunala Renhållnings AB:s inköp från SYSAV AB

text: Österlens Kommunala Renhållnings AB

text: Konkurrensverkets beslut Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Sysav är ett delägt kommunalt bolag i Skåne. Bolaget ägs gemensamt av kommunerna Burlöv, Kävlinge, Lomma, Lund, Malmö, Simrishamn, Sjöbo, Skurup, Staffanstorp, Svedala, Tomelilla, Trelleborg, Vellinge och Ystad.

text: Konkurrensverket beslöt den 24 juni 2015 att fatta separata tillsynsbeslut för samtliga ägarkommuner. Det var sammanlagt 14 likalydande tillsynsbeslut. Högsta förvaltningsdomstolen undanröjde i december 2018 Konkurrensverkets beslut av den 24 juni 2015. Anledningen var att Konkurrensverket i sin beslutsmotivering gått utöver sin kompetens. Konkurrensverket saknar enligt Högsta förvaltningsdomstolen befogenhet att tvinga en upphandlande myndighet att vidta eller underlåta en viss åtgärd efter en konstaterad regelöverträdelse.

text: I anledning av domen beslutades att Konkurrensverket skulle fortsätta att utreda de aktuella förhållandena och öppna nya tillsynsärenden. Den 12 februari 2019 öppnades därför 14 nya tillsynsärendena, dnr 135—148/2019, ett nytt ärende för varje ägarkommun som den 24 juni 2015 fått ett tillsynsbeslut. Den 14 februari 2019 skickades skrivelser med ett antal frågor till de 14 ägarkommunerna.

text: Den 12 april 2019 inkom en gemensam svarsskrivelse från samtliga 14 kommuner. I anledning av information som inkommit har vi därefter även öppnat ärenden samt begärt in uppgifter från VA SYD och Österlens Kommunala Renhållnings AB (ÖKRAB). Detta eftersom det framkommit att ett antal kommuner genomför sina köp genom dessa bolag, dnr 337-338/2019.

text: Skäl för beslutet VA SYD och ÖKRAB har invänt att de inte är avtalsparter till Sysav. De har endast administrerat betalningen åt vissa ägarkommuner vilket innebär att köp av

text: 8 de tjänster som fakturerats genom dessa bolag har genomförts av respektive

text: Detta beslut har fattats av tf enhetschefen Ann Fryksdahl. Föredragande har varit upphandlingsrådet Malin de Jounge. Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Ann Fryksdahl Malin de Jounge

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: VA SYD:s inköp från SYSAV AB

text: VA SYD

text: VA SYD:s inköp från SYSAV AB

text: Ärendet

text: Skäl för beslutet VA SYD och ÖKRAB har invänt att de inte är avtalsparter till Sysav. De har endast administrerat betalningen åt vissa ägarkommuner vilket innebär att köp av de tjänster som fakturerats genom dessa bolag har genomförts av respektive

text: Ann Fryksdahl Malin de Jounge


motpart: 2,0 Nordic AB

title: Påstått missbruk - felaktig information

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – utbildning inför högskoleprovet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har i anmälan till Konkurrensverket anfört att Högskoleverket missbrukat sin dominerande ställning genom att ha förmått er största kund att inte längre samarbeta med er.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan dock inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakkunniga Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Anna Bryntze.

text: Ann-Sofie Eriksson Anna Bryntze