arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Interloop AB

publisher: Konkurrensverket

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - prissättningen på Telias Internettjänster

org: kkv

sammanfattning: Interloop AB, Tele2 AB samt Telenordia AB har hävdat att Telia genom att i vissa fall inte debitera sina kunder någon s.k. öppningsavgift innebär ett missbruk av dominerande ställning. Företagen har även hävdat att Telias sampaketering och prissät tning avseende Telia Duocom utgör ett missbruk. Konkurrensverket har genomfört en preliminär granskning av bl.a. Telias kostnadsredovisning av tjänsterna ifråga. Enligt verket ger en samlad bedömning vid handen att det framstår som i hög grad osäkert i vad mån de prövade förfarandena kan anses utgöra någon form av missbruk. Med hänsyn härtill och till marknadsutvecklingen avseende ISDN-tjänster fann verket inte skäl att utreda ärendet vidare.

text: Telia AB, org.nr 556103-4249, 123 86 FARSTA

type: stycke

text: Saken

type: rubrik

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning; Telias prissättning på tjänsterna Telia Internet ISDN och Telia Duocom

text: Beslut

text: Konkurrensverket vidtar ingen åtgärd med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: ifrågasatt konkurrensbegränsning

text: 1. Interloop AB och Tele2 AB (Interloop/Tele2) har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 21 januari 1998 hemställt att Konkurrensverket skall pröva om Telia AB:s prissättning - där Telia bjuder på den s.k. öppningsavgiften (40 öre) för de ISDN-abonnenter som väljer att ansluta sig till Internet genom Telias egen tjänst Telia Internet ISDN - utgör ett missbruk av dominerande ställning enligt 19 § konkurrenslagen (

text: ), KL. Enligt Interloop/Tele2 har Telias prissättning till syfte och får till effekt att hindra eller allvarligt försvåra etableringen av Interloops alternativa accessnät. Vidare påstås att prissättningen är diskriminerande såtillvida att ISDN-abonnenter kommer i åtnjutande av det lägre priset endast om de anlitar Telia för anslutning till Internet via ISDN. Dessutom hävdas att Telia inte har kostnadstäckning för ifrågavarande prissättning. Prissättningen utgör slutligen enligt Interloop/Tele2 en otillåten korssubventionering genom att Telia avstår från intäkter (öppningsavgift) i monopolverksamheten till förmån för den egna konkurrensutsatta verksamheten. Interloop/Tele2 har begärt att Konkurrensverket i interimistiskt beslut enligt

text: och

text: 25 §§

text: KL skall ålägga Telia vid vite att upphöra med den ifrågasatta prissättningen.

text: 2. Konkurrensverket fann i beslut den 19 februari 1998 att det inte förelåg förutsättningar att meddela något interimistiskt åläggande.

text: 3. Interloop/Tele2 har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 9 april 1998 gjort gällande att Telias prissättning på tjänsten Telia Duocom också utgör missbruk av dominerande ställning enligt

text: 19 §

text: KL. Enligt Interloop/Tele2 liknar denna prissättning till stora delar prissättningen på tjänsten Telia Internet ISDN och får motsvarande konkurrenshämmande effekter som denna prissättning. Prissättningen avseende Telia Duocom innebär enligt Interloop/Tele2 att Telia genom ”sampaketering” (”bundling”) kopplar en konkurrensutsatt tjänst (tillhandahållande av anslutning till Internet) till en tjänst för vilken Telia i praktiken har en mycket stark ställning (tillhandahållande av lokal infrastruktur).

text: 4. Telenordia AB har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 2 juni 1998 hemställt att Telia AB vid vite skall åläggas att upphöra med den ifrågasatta prissättningen. Telenordia har anfört att Telias prissättning är selektiv, diskriminerande samt att kostnadstäckning saknas och därför är att anse som missbruk av en dominerande ställning enligt

text: 19 §

text: KL.

text: 5. Interloop/Tele2 har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 6 oktober 1999 uppgett att Telias då aktuella erbjudande beträffande tjänsten Telia Duocom utgör ett missbruk av en dominerande ställning i strid med

text: 19 §

text: KL och att det finns särskilda skäl för ett interimistiskt åläggande enligt

text: 25 §

text: KL. Interloop/Tele2 hemställde därvid att Konkurrensverket, vid vite, skulle ålägga Telia att upphöra att (1) marknadsföra och tillämpa aktuellt erbjudande, (2) frånträda alla avtal som slutits till följd av erbjudandet, (3) inte ingå ytterligare avtal på basis av erbjudandet, samt att (4) informera såväl sina återförsäljare som existerande kunder om att erbjudandet tills vidare inte får marknadsföras eller tillämpas.

text: 6. Konkurrensverket fann i beslut den 20 oktober 1999 att det inte förelåg förutsättningar att meddela något interimistiskt åläggande.

text: berörda företag

text: Telia AB

text: 7. Teliakoncernens verksamhet är indelad i åtta affärsområden; Nät, Publik Kommunikation, Företagskommunikation, Mobil Kommunikation, System och Service, Info-Media, Financial Services och International.

text: 8. Affärsområde Nät ansvarar för uppbyggnad, drift och utveckling av Telias fasta telenät samt satellitkommunikation.

text: 9. Affärsområde Publik Kommunikation svarar för produktion av fasta telekommunikationstjänster till mindre företag och privatpersoner. I affärsområdet ingår bolaget Telia Nära AB som bl.a. svarar för utveckling, marknadsföring och försäljning av telekomprodukter till mindre företag och privatpersoner. I en enhet i bolaget, kallad Telia Nära Internet, produceras Internettjänster för mindre företag och privatpersoner.

text: 10. Affärsområde Företagskommunikation svarar för integrerade kommunikationslösningar för företag. Telia TeleCom AB är ett produktutvecklingsbolag inom affärsområdet. I en enhet i bolaget, kallad IP Services, tillhandahålls Internettjänster.

text: Tele2 AB

text: 11. Tele2 är dotterbolag till NetCom Systems AB (NetCom). Tele2 är för närvarande Telias största konkurrent vad gäller fast telefoni med tjänster för såväl internationell som nationell telefoni. Företagets två andra huvudsakliga verksamheter är Internet och företagsnät.

text: Interloop AB

text: 12. Interloop är dotterbolag till NetCom och bildades 1996 i syfte att etablera ett med Telia konkurrerande accessnät. Interloops accessnät är radiobaserat och opererar i ett frekvensområde som allokerats av Post- och telestyrelsen. Interloop har sedan 1996 drivit ett pilotnät i delar av Stockholm och Göteborg. Företaget har under 1998 avbrutit sin etablering av ett alternativt accessnät.

text: Telenordia AB

text: 13. Telenordia driver telefoni- och datakommunikationsverksamhet i Sverige sedan 1995. Telenordia har ett nära samarbete med företagets ägare som är BT (British Telecom), Telenor och Tele Danmark.

text: bakgrund [1]

text: Anslutningar till Internet

text: 14. Internet är ett världsomspännande nätverk av datorer som bildats genom att man länkat samman många hundra tusen mindre datornät. För uppkoppling mot Internet krävs att abonnenten har en fysisk förbindelse mellan dator/terminal och Internetoperatören. Anslutning kan ske antingen via en uppringd eller fast förbindelse. En fast förbindelse innebär att abonnenten i princip står i ständig förbindelse mot Internet, medan en uppringd förbindelse innebär att abonnenten aktivt kopplar upp sig när Internet skall användas. Alla förbindelser som utnyttjar det allmänt tillgängliga fasta telenätet är uppringda förbindelser. Denna typ av uppkoppling används främst av hushåll och mindre företag.

text: 15. Telia är ensamt om att inneha ett fast telenät som i princip når samtliga företag och hushåll i riket. [2] Av de ca 6,5 miljonerna direktanslutna slutkunderna i Sverige var vid årsskiftet 1998/99 ca 98 procent anslutna till Telia. Telia når genom sitt kretskopplade kopparnät för telefoni ca 4,5 miljoner hushåll, vilket i princip motsvarar samtliga svenska hushåll. Härutöver har Telia tecknat ca 2 miljoner företagsabonnemang. [3]

text: 16. Den hittillsvarande vanligaste anslutningsformen för Internet när det gäller privatpersoner är uppringd analog anslutning via det fasta telenätet. Denna anslutningsform svarar för ca 90 procent av det totala antalet anslutningar.

text: 17. ISDN (Integrated Services Digital Network) är en uppsättning standarder för digital överföring av data över det fasta telenätet. ISDN är en beprövad standard. Jämfört med en analog anslutning möjliggör ISDN-tekniken väsentligt snabbare uppkoppling, högre överföringshastigheter av data samt möjligheter att nyttja flera telefoni- och datatjänster samtidigt.

text: 18. Av Sveriges befolkning bor 80-90 procent i områden där Telia för närvarande erbjuder ISDN. [4] På ISDN-marknaden saknade Telia nästan konkurrens under 1998. [5] Antalet ISDN-abonnemang växte med 90 procent mellan 1997 och 1998. Av det totala antalet ISDN-abonnemang under 1998 svarade hushållsabonnemangen för sex procent, företag med abonnentväxlar för 56 procent och företag utan abonnentväxlar för 38 procent. [6] Antalet ISDN-kanaler uppgick vid slutet av 1998 till 370.000. [7] Telia har för närvarande 173.000 tvåkanals ISDN-abonnemang och 8.000 flerkanalsabonnemang. [8] Av de 173.000 tvåkanalsabonnemangen är 25.000 tecknade av privatpersoner. [9] Trots en snabb marknadstillväxt har penetrationen under år 1999-2000 bedömts vara fortsatt låg i absoluta tal. [10]

text: 19. Anslutning till Internet kan även göras via en fast förbindelse. Genom en sådan står användaren i ständig förbindelse med Internet. Fast förbindelse efterfrågas företrädesvis av större företag med ett stort behov av informationsöverföring och erbjuds normalt till högre pris än förbindelse via en ISDN-anslutning. Det ökade behovet av bandbredd gör emellertid att ISDN inte längre är det självklara alternativet för mindre företag. [11] En allt större andel företag hyr en fast förbindelse samtidigt som nya tekniker, t.ex. ADSL, lanseras och förväntas erbjuda en betydligt större bandbredd. [12]

text: 20. Access över kabel-TV-nät, radioaccesslösningar, Ethernet (LAN) med anslutning till fibernät är exempel på ytterligare accesslösningar som förväntas få en allt större betydelse på markanden.

text: Internetoperatörer

text: 21. För att få tillgång till Internetnätet krävs att kunden är ansluten till en Internetoperatör. Internetoperatörerna bygger upp sina nätverk runt ett rikstäckande stomnät. Innehavare av sådana stomnät, t.ex. Telia, Tele2 och Telenordia, är för närvarande normalt också själva Internetoperatörer. Därutöver finns det ett antal mindre Internetoperatörer som byggt upp nät med varierande geografisk täckning och som kopplar upp sig mot stomnäten på olika sätt.

text: 22. Vissa Internetoperatörer är endast verksamma på Internetmarknaden och inkomstkällan för dessa aktörer är i första hand abonnemangsavgifter för Internetabonnemangen. Andra Internetoperatörer, t.ex. Tele2 och Telenordia, är förutom Internetoperatörer också teleoperatörer och kan därmed tillgodogöra sig intäkter från kundernas Internettrafik över telenätet. Telia är förutom Internet- och teleoperatör också accessnätsägare och har därför även intäkter från kundens nätabonnemang.

text: 23. Internetabonnenttillväxten har varit mycket kraftig under de senaste tre åren. Det totala antalet användare av uppringd anslutning, inkl. ISDN, har ökat från 54 000 abonnenter vid årsskiftet 1995/96 till ca. 1,4 miljoner vid årsskiftet 1998/99. De traditionella teleoperatörerna Telia, Tele2 och Telenordia har under denna period dominerat Internetabonnemangsmarknaden. De tre teleoperatörerna har fram till 1997 dominerat marknaden för uppringd Internetaccess med en gemensam marknadsandel på ca 91 procent.

text: Telias abonnemang som avser ISDN

text: 24. För att kunna ansluta sig till Internet via ISDN krävs att kunden har ett teleabonnemang med en teknik baserad på ISDN-standarden. Telia har sedan 1993 erbjudit sina abonnenter uppgradering av analoga anslutningar i det fasta telenätet till ISDN-anslutningar. Telias ISDN-tjänster riktade sig inledningsvis nästan uteslutande till företagsmarknaden. Den ökade spridningen av Internet under 1997 och 1998 har medfört en ökad efterfrågan av ISDN för privatkunder.

text: 25. För de kunder som är anslutna till Telias accessnät erbjuder Telia för närvarande följande ISDN-abonnemang:

text: 26. Telia ISDN Duo innehåller en ISDN-anslutning över två kanaler (2B+D) samt Telias ordinarie ISDN-tjänsteutbud (PLUS-tjänster och nummerpresentation). Abonnemangsavgiften är 200 kr per månad exkl. moms. Installationsavgiften är 1 975 kr exkl. moms.

text: 27. Telia ISDN (2B+D) Privat innehåller en ISDN-anslutning över två kanaler (2B+D), ordinarie ISDN-tjänstutbud (PLUS-tjänster och nummerpresentation), samt, telesvar med avisering. Abonnemangsavgiften är 200 kr per månad exkl. moms. Installationsavgiften är 1 580 kr exkl. moms.

text: 28. Telia erbjuder de kunder som är Telia ISDN Duo- eller Telia ISDN (2B+D) Privat- abonnenter Telia Internet ISDN som ger access till Internet med bl.a. tjänsterna s.k. World Wide Web, E-post, diskussionsgrupper, filöverföring, personlig hemsida, samt, omfattar två kanaler á 64 kbit/s (till skillnad från Telia Duocom som enligt vad som framgår nedan endast omfattar en kanal). Abonnemangsavgiften är 230 kr per månad exkl. moms eller 1 436 kr exkl. moms vid förbetalt tolvmånadersabonnemang.

text: 29. Telia Duocom kombinerar ISDN-anslutningen och ett Internetabonnemang. ISDN-anslutningen är tvåkanalig (2B+D), och abonnemangstjänsten innehåller ordinarie ISDN-tjänstutbud (PLUS-tjänster och nummerpresentation), telesvar med avisering. Internettjänsten omfattar en kanal á 64 kbit/s men har i övrigt motsvarande tjänsteinnehåll som Telia Internet ISDN. Abonnemangsavgiften för Telia Duocom har sedan lanseringen i april 1998 fram till april 1999 uppgått till 236 kr/mån exkl. moms. Från maj 1999 har abonnemangsavgiften sänkts till 219 kr/mån exkl. moms. Under oktober 1999 har abonnemangsavgiften sänkts till 200 kr/mån exkl. moms. Installationsavgiften är 1 580 kr exkl. moms.

text: Telias samtalstaxor och debiteringsprinciper

text: 30. Telia tillämpar en prisstruktur för användning av telefoni där kunden jämte en minutavgift betalar en avgift per samtal, en s.k. öppningsavgift. Telia delar in nationella samtal i lokalsamtal och Sverigesamtal. Öppningsavgiften är oberoende av vilken sorts samtal kunden ringer och uppgår idag till 32 öre exkl. moms. För Internetuppkoppling är det främst lokalsamtal som används. Minuttaxan för lokalsamtal är indelad i en låg- respektive högtrafiktaxa.

text: 31. All Telias egen Internetaccess via uppringd förbindelse, analog som digital, sker f.n. genom att kundens dator ringer ett särskilt 020-nummer. Ett 020-nummer är ett s.k. frisamtalsnummer. Användandet av 020-nummer för anslutning innebär i debiteringshänseende att trafikkostnader för uppkopplingen inte belastar den teleanslutning från vilket samtalet kopplas utan istället den som innehar 020-numret. Trafikkostnaden återförs på Internetkunden som blir debiterad på en speciell räkning. Om kunden har ett ISDN-abonnemang och använder Telia Internet ISDN eller har ett Duocom-abonnemang debiterar Telia ingen öppningsavgift för Internetuppkopplingen. Detta betyder att abonnenten inte betalar de ordinarie 32 öre exkl. moms per samtal.

text: 32. För att konkurrenter till Telia skall kunna erbjuda slutkunder samma debiteringsprincip som Telia, dvs. också erbjuda kunden Internetaccess utan debitering av öppningsavgift, måste konkurrenten välja att svara för trafikavgiftsdebiteringen. Detta kan antingen ske genom en s.k. 020-/0200- lösning eller en ”prefixlösning”. Vid en ”prefixlösning” hänvisas kunderna att före ett visst accessnummer slå operatörens operatörsprefix (t.ex. 9502 för Tele2 och 9503 för Telenordia). I inget av fallen belastas det teleabonnemang från vilket uppkoppling sker av trafikavgifter. Istället kan den teleoperatör/Internetoperatör dit kunden ringer själv bestämma bl.a. trafikpriset och sättet att ta betalt. Teleoperatören/Internetoperatören debiteras i sin tur av Telia. Vare sig det är fråga om en ”020-/0200-lösning” eller en ”prefixlösning” kan teleoperatörer köpa samtrafik i Telias nät. Därvid är de samtrafiktjänster som Telias Affärsområde Nät erbjuder reglerade i

text: telelagen (1999:578)

text: . Den s.k. startavgift som därvid normalt regleras i aktuella samtrafikavtal uppgår enligt Telias standardprislista för samtrafiktjänster till mellan 4,2 och 7 öre beroende på s.k. segment dvs. anslutningsnivå i Telias nät.

text: Förfaranden

text: 33. De i ärendet aktuella förfarandena avser Telias prissättning som tillämpas i Telias abonnemangsavtal med kunder som valt att teckna abonnemang som avser vissa ISDN-tjänster. Prövningen i ärendet gäller därvid;

text: 34. - att Telia i vissa fall inte debiterar sina abonnenter någon öppningsavgift. Företagskunder (Telia Internet ISDN-abonnenter och tillika Duo-abonnenter) och Privatkunder (Telia Duocom-abonnenter) som väljer Telias Internettjänst debiteras inte någon öppningsavgift. Om Telias abonnent i stället använder sitt Duo-/Duocom-abonnemang till att koppla upp sig mot en konkurrerande Internetoperatör debiterar Telia öppningsavgift.

text: 35. - att Telias tjänst, Telia Duocom, erbjuds sampaketerad i kombination med en prissättning som har ifrågasatts innebära att Telia genom att koppla en konkurrensutsatt tjänst (tillhandahållande av anslutning till Internet) till en tjänst för vilken Telia i praktiken har en mycket stark ställning (tillhandahållande av lokal infrastruktur).

text: rättslig bedömning

text: 36. Enligt

text: 19 § konkurrenslagen (1993:29)

text: , KL, är missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på marknaden förbjudet.

text: 37. I ärendet ingivna klagomål har gjorts gällande att Telias prissättning av vissa teletjänster utgör sådant missbruk av en dominerande ställning som faller under förbudet i

text: 19 §

text: KL.

text: 38. I utredningen har inhämtats uppgifter om bl.a. omfattningen av kundernas användning av tjänsterna Telia Internet ISDN och Telia Duocom, inklusive genomsnittligt antal uppkopplingar och trafikminuter. Vidare har skett en preliminär granskning av bl.a. Telias kostnadsredovisning avseende samma tjänster.

text: 39. En samlad bedömning av hittillsvarande utredning ger vid handen att det framstår som i hög grad osäkert i vad mån de i ärendet prövade förfarandena kan anses utgöra någon form av missbruk av dominerande ställning på marknaden. Ett ytterligare klarläggande av denna fråga förutsätter en synnerligen omfattande och komplicerad ekonomisk utredning av bl.a. Telias kostnadstruktur.

text: 40. Utredningen ger också vid handen att konkurrenstrycket beträffande till ISDN-tekniken alternativa höghastighetsanslutningar till Internet ökat i stor omfattning under senare tid. Inhämtade uppgifter om den fortsatta utvecklingen av antalet nytecknade abonnemang ger vid handen att marknadstillväxten avseende ISDN-abonnemang kan bedömas vara låg i absoluta tal. De påtalade förfarandena måste i beaktande av marknadens omfattning därför anses röra ett i sammanhanget begränsat antal kunder och konsumenter. Bl.a. angivna förhållande bör beaktas vid bedömningen av huruvida i klagomålet upptagna förfaranden skall utredas vidare.

text: 41. Mot bakgrund av marknadsutvecklingen och det förhållandet att det framstår som i hög grad osäkert i vad mån de i ärendet prövade förfarandena kan anses utgöra någon form av missbruk av dominerande ställning saknas för närvarande skäl att utreda ärendet vidare. Några ytterligare åtgärder kommer således inte att vidtas i detta ärende.

text: 42. Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 §

text: KL får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Erik Westerström. I den slutliga handläggningen har också konkurrensrådet Lennart Meyer och föredraganden Björn Isaksson deltagit.

text: Ann-Christin Nykvist

text: Erik Westerström

text: Kopia till: Telia AB Interloop AB och Tele2 AB, Advokatfirman Vinge KB, Advokat Johan Karlsson Telenordia AB

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

text: [1] Redogörelsen är till vissa delar hämtad från rapporten "Internetmarknaden i Sverige", September 1998, och "Den svenska marknaden för telekommunikation 1998", juni 1999, som båda utförts av Öhrlings Coopers & Lybrand på uppdrag av Post- och telestyrelsen (PTS). Vissa uppgifter har dessutom hämtats från rapporten Utvecklingen av Internet – konsekvenser för marknaden för telefoni, mars 1998, som utförts av PTS samt Statskontorets rapport (

text: ), "Svenska delen av Internet" samt PTS rapport "

text: Telelagen

text: och Internet", oktober 1999.

text: [2] Ett telenät har i Europaparlamentets och rådets direktiv (

text: ) av den 6 oktober 1997 definierats som utrustning för överföring och, när detta är tillämpligt, kopplingsutrustning och annan utrustning som medger överföring av signaler mellan bestämda anslutningspunkter med tråd, radio, optiska eller med andra elektromagnetiska överföringssätt.

text: [3] Se Öhrlings PriceWaterhouseCoopers ” Den svenska marknaden för telekommunikation 1998”, sidan 16, juni 1999.

text: [4] Se www.telia.se/surfaochprata/faq/faq.html

text: [5] Se Öhrlings PriceWaterhouseCoopers ” Den svenska marknaden för telekommunikation 1998”, sidan 17, juni 1999.

text: [6] Se Öhrlings PriceWaterhouseCoopers ” Den svenska marknaden för telekommunikation 1998”, sidan 18, juni 1999.

text: [7] Se Telias årsredovisning för 1998.

text: [8] Se tidningsartikel i Computer Sweden 1999-11-26

text: [9] Se a. st.

text: [10] Se Öhrlings PriceWaterhouseCoopers ” Den svenska marknaden för telekommunikation 1998”, sidan 18, juni 1999.

text: [11] Se a.st.

text: [12] Se a.st.

type: avgorande


motpart: Babak Kött & Chark

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - charkprodukter

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – leverans av helfall

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Ärendet

text: Babak Kött & Chark har i anmälan inkommen till Konkurrensverket den 24 januari 2006 påstått att Swedish Meats ek.för, genom att vägra leverera helfall till Babak Kött & Chark, missbrukar en dominerande ställning på köttmarknaden.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakkunniga Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Christian Blume.

text: Ann-Sofie Eriksson Christian Blume

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Norrköping Norrevo Fastigheter AB – köp av säkerhetstjänster med mera

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Ärendet initierades genom Konkurrensverkets omvärldsbevakning. I en nyhetsartikel framkom uppgifter om att ni köpt flera olika typer av varor och tjänster. Köpen ska ha skett utan föregående annonsering. Konkurrensverket har närmare granskat era köp av säkerhetstjänster, städtjänster och renoveringsarbeten.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era köp av säkerhetstjänster, städtjänster och renoveringsarbeten. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att de eventuella bristerna i ert agerande som vi haft som mål att utreda, inte väger upp den utredningsinsats som behöver genomföras för att fastställa om agerandet är en överträdelse av upphandlingslagstiftningen.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Sara Bergman.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om den upphandlande myndigheten eller enheten också uppmärksammats i vår omvärldsanalys för den planerade tillsynen.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Sigtuna kommun

title: Tillsyn gällande Sigtuna kommun avseende LOU upphandling av support och underhåll av ekonomisystem

text: Sigtuna kommuns upphandling av support och underhåll av ekonomisystem

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av support och underhåll av ekonomisystem. Därför skriver vi av ärendet.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Hampus Stefansson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


motpart: Fjärde AP-fonden

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Fjärde AP-fonden - Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Fjärde AP-fonden har agerat i strid med

text: 10 kap. 4 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att inte i tid efterannonsera upphandlingen med upphandlings-ID MT3989, Kommunikationstjänster.

text: Fjärde AP-fonden förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 1. Konkurrensverket har uppmärksammat i statistik från EU:s standardformulär för upphandling, eForms, att många upphandlingar inte efterannonseras. Detta leder till en bristfällig statistik avseende offentliga inköp i Sverige. Efterannonsering av upphandlingar skapar dessutom insyn och transparens avseende de offentliga inköpen.

text: 2. Vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser 2021 och 2022 noterade Konkurrensverket att flera av Fjärde AP-fondens upphandlingar inte hade efterannonserats. En av dem var upphandlingen Kommunikationstjänster (Upphandlingen). Den ursprungliga upphandlingsannonsen publicerades den 8 april 2022.

text: 3. Under utredningen har Fjärde AP-fonden sammanfattningsvis angett följande. Det är korrekt att efterannonsering inte har skett i det efterfrågade fallet. Den upphandlingskonsult som Fjärde AP-fonden anlitade för att genomföra upphandlingen har av någon anledning inte efterannonserat upphandlingen. Efterannonsering har nu skett. Fjärde APfonden har omgående inlett en översyn av den interna upphandlingsprocessen i syfte att säkerställa att efterannonsering alltid sker på ett korrekt sätt och inom utsatt tid. Den aktuella upphandlingen avsåg tjänster och dess uppskattade värde uppgick till 3 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Upphandlingen påbörjades innan den 1 februari 2022.

text: Skälen för beslutet

text: Skyldigheten att efterannonsera

text: 4. Lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) gäller för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 5. När upphandlade kontrakt eller ramavtal har tilldelats ska resultatet av upphandlingen efterannonseras senast 30 dagar efter det att avtalet eller ramavtalet ingicks. För upphandlingar som är påbörjade innan den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera endast upphandlingar över tröskelvärdena. För upphandlingar som är påbörjade

text: efter den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera både upphandlingar över och under tröskelvärdena. Upphandlingar som understiger direktupphandlingsgränsen behöver inte efterannonseras.

text: 6. Bestämmelserna om efterannonsering finns för upphandlingar över tröskelvärdet i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU. Vad en efterannons ska innehålla framgår av

text: upphandlingsförordningen (2016:1162)

text: och för upphandlingar över tröskelvärdet även i de standardformulär som regleras i genomförandeförordningen om eForms.

text: 7. För upphandlingar av tjänster som påbörjades mellan den 1 januari 2020 och den 31 december 2021 var direktupphandlingsgränsen 615 3123 kronor. Tröskelvärdet var 1 427 377 kronor för centrala upphandlande myndigheter och 2 197 545 kronor för övriga upphandlande myndigheter.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 8. Fjärde AP-fonden är upphandlande myndighet i ärendet. Enligt vad som framkommit av utredningen påbörjades Upphandlingen efter den 1 februari 2022 och uppgick till ett värde om 3 000 000 kronor, vilket översteg såväl tillämplig direktupphandlingsgräns som tröskelvärde.

text: 9. Av utredningen har framkommit att efterannonsering inte har skett i tid. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda om efterannonsering skett vid en senare tidpunkt.

text: 10. Fjärde AP-fonden har med beaktande av vad som anförts ovan agerat i strid med bestämmelserna om efterannonsering i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU.

text: 11. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda övriga upphandlingar som granskats i ärendet vidare.

text: Detta beslut har fattats av vikarierande generaldirektören. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.


arendetyp: Missbruk av dominerande ställning

motpart: Posten Sverige

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Distribution, logistik och transport

title: Posten Sverige

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 601/1996 – Posten Sverige

text: Konkurrensverkets beslut

text: 1996-10-08 (Dnr 601/1996)

text: Avslog ansökan om icke-ingripandebesked för planerat förfarande med särskilt (lägre) porto till vissa områden.

text: Tingsrätten

text: 1998-03-11 (Ä 8-126-96)

text: Fastställde KKV:s beslut.


title: Lantmäteriets försäljning av rådata

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Ärendet

text: Bakgrund

text: Den 15 augusti 2011 mottog Konkurrensverket en skrivelse från Bisnode AB (Bisnode) där bolaget anförde att konkurrensproblem uppkommer i samband med Lantmäteriets tillhandahållande av geografisk information och fastighetsinformation för kommersiell vidareförädling.

text: Bisnode anför att den avgift som vidareförädlande kommersiella aktörer får betala för geografisk information och fastighetsinformation är oskäligt hög. Bisnode menar att den förädling som sker av geografisk information och fastighetsinformation innan den når vidareförädlande kommersiella aktörer bidrar till avgiftens storlek. Samtidigt efterfrågar kommersiella aktörer information i så oförädlad form som möjligt.

text: Bisnode ifrågasätter även andra villkor kring Lantmäteriets tillhandahållande av geografisk information och fastighetsinformation.

text: Utredningen

text: Inom ramen för Konkurrensverkets utredning har även andra vidareförädlande företag än Bisnode kontaktats. Vid dessa marknadskontakter har ytterligare påståenden om konkurrensproblem framkommit. Marknadsaktörerna har framhållit att de möter konkurrens från Lantmäteriet men att de samtidigt inte konkurrerar på samma villkor i och med att Lantmäteriet förfogar över tillgången till informationen. Marknadsaktörerna menar att konkurrensen från Lantmäteriet ökar och att Lantmäteriet istället borde skapa förutsättningar för de kommersiella vidareförädlarnas användning och distribution av geografisk information och fastighetsinformation. -20 -072 1 02 , 08-24 55 43 .3 v1 , 4 20 KKV1

text: Konkurrensverket har utrett olika förfaranden som påståtts leda till konkurrensbegränsningar. Inom ramen för utredningen har Konkurrensverket bland annat granskat Lantmäteriets insamling respektive tillhandahållande av geografisk information och fastighetsinformation, prissättning av informationen, hur intäkterna från informationsförsörjning förhåller sig till kostnaderna för det samma samt det upphovsrättsliga skyddets inverkan på informationsförsörjningen. Vidare har Konkurrensverket utrett om Lantmäteriets tillhandahållande av så kallade geodatatjänster eller myndighetens ansvar som geodatasamordnare i den så kallade geodatasamverkan, leder till någon snedvridning av konkurrensen.

text: Lantmäteriet ansvarar bland annat för att försörja samhället med geografisk information och fastighetsinformation. Myndigheten har tre divisioner som ansvarar för olika områden, divisionen inskrivning, divisionen fastighetsbildning och divisionen informationsförsörjning.

text: Division informationsförsörjning bygger upp och förvaltar geografisk information och fastighetsinformation. Divisionen ansvarar för att tillhandahålla informationen till allmänheten. Enligt Lantmäteriets regleringsbrev ska informationsförsörjningen vara av god kvalitet, rikstäckande långsiktig, stabil och säker. Användningen av den grundläggande informationen ska öka och komma till nytta hos fler användare och inom fler användningsområden.

text: Lantmäteriets tillhandahållande av geografisk information och fastighetsinformation har successivt förändrats sedan 2004. Fram till och med 2004 skötte Lantmäteriet allt tillhandahållande själv. År 2005 infördes en återförsäljarmodell som ända fram till och med 2010 innebar att Lantmäteriet överlät allt tillhandahållande gentemot myndigheter, företag och andra slutkunder till återförsäljare. Sedan den 1 juli 2010 tillhandahåller Lantmäteriet grundläggande geografisk information och fastighetsinformation direkt till alla kunder som vänder sig till myndigheten. Detta är enligt Lantmäteriet ett direkt krav enligt lag (

text: ) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen.

text: Användare som vill nyttja Lantmäteriets geografiska information och fastighetsinformation för att vidareförädla informationen, måste ingå ett vidareförädlaravtal. Därtill har vidareförädlare möjlighet att ingå ett mer omfattande partneravtal.

text: Lantmäteriet levererar geografisk information och fastighetsinformation utifrån ett framtaget produktkoncept. Lantmäteriet utför inte några anpassningar till följd av enskilda kunders önskemål. Däremot finns en process för att anpassa produkterna efter allmänna kundönskemål.

text: Konkurrensverket har fokuserat på att utreda informationsförsörjningsdivisionens tillhandahållande av geografisk information respektive fastighetsinformation.

text: De kommersiella vidareförädlare som Konkurrensverket har haft kontakt med inom ramen för utredningen har uttryckt en önskan om tillgång till ytterligare information och andra urvalsmöjligheter samt information som är mindre förädlad.

text: Lantmäteriet har angett att den bearbetning som sker med den geografiska informationen och fastighetsinformationen endast består av nödvändiga åtgärder, såsom översättning av vissa koder, kopplingar mellan olika slags information och hantering av integritetskänsliga uppgifter.

text: Lantmäteriet har bedömt att samtliga av informationsförsörjningsdivisionens produkter utgör sådant material som kan klassificeras som upphovsrättsliga verk och/eller så kallade till upphovsrätten närstående prestationer, och som äger ett immaterialrättsligt skydd enligt lag (

text: ) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. När Lantmäteriet tillhandahåller geografisk information och fastighetsinformation sker detta således genom en upplåtelse av en rätt att nyttja produkterna mot en viss licensavgift.

text: Hur, och för vilka syften, fastighetsregistret får användas regleras i lag (

text: ) om fastighetsregister och förordning (

text: ) om fastighetsregister. Lantmäteriet ansvarar för drift och förvaltning av fastighetsregistret. Lantmäteriet är ansvarigt för frågor om sekretess, spridning och säkerhet. Lantmäteriet är vidare personuppgiftsansvarigt för fastighetsregistret.

text: Konkurrensverket har bett Lantmäteriet ange anledningen till att särskilt angiven information som efterfrågas av kommersiella vidareförädlare inte tillhandahålls. Lantmäteriet har angett att aktuell information inte tillhandahålls till följd av bland annat juridiska begränsningar, tekniska begränsningar och i vissa fall ett ställningstagande att av kostnadsskäl inte prioritera att tillhandahålla informationen i efterfrågat format. Avseende tillgång till viss efterfrågad fastighetsinformation har Lantmäteriet hänvisat till kommande systemförändringar.

text: Lantmäteriet har uppgett att myndigheten arbetar aktivt för att utveckla och förbättra åtkomsten till geografisk information och fastighetsinformation. Lantmäteriet har lanserat en testversion av en ny webservicefunktion för direktåtkomst av fastighetsinformation. Lantmäteriet uppger att de nya tjänsterna innebär att beställaren kommer att ha större möjlighet att anpassa sina informationsförfrågningar och endast beställa vissa objekt. De nya tjänsterna ska vara i drift från den 1 januari 2013. Parallellt med utvecklandet av de nya tjänsterna pågår en översyn

text: av Lantmäteriets prissättning av direktåtkomsttjänsterna. Idag måste en beställare kontakta Lantmäteriet för direktåtkomst varefter myndigheten kan lämna ett pris på den efterfrågade informationen. Från och med den 1 januari 2013 ska varje objekt vara prissatt. De kommersiella vidareförädlarna som Konkurrensverket har haft kontakt med och som har testat testversionen menar att den nya webbservicefunktionen i sig blir bra men att den inte medför tillräckliga förbättringar avseende möjligheter till sökningar eller bevakning av fastighetsinformation.

text: Lantmäteriet har vidare informerat Konkurrensverket om att myndigheten har fler utvecklingsprojekt som kommer att påbörjas år 2013 och som väntas leda till förbättringar avseende åtkomst till geografisk information och fastighetsinformation.

text: Hur Lantmäteriet ska prissätta geografisk information och fastighetsinformation framgår av förordning (

text: ) med instruktion för Lantmäteriet. Enligt

text: 30 § 3 st.

text: ska avgifterna för att tillhandahålla och upplåta rätt att använda geografisk information och fastighetsinformation bestå av en del som ska täcka kostnaderna för uttag och expediering och en del som ska bidra till kostnaderna för uppbyggnad, drift, uppdatering samt utveckling av system, databaser och information. Avgifterna för tillhandahållande av geografisk information och fastighetsinformation publiceras i Lantmäteriets författningssamling. Avgifterna samråds årligen med Ekonomistyrningsverket.

text: Lantmäteriets kostnader för att tillhandahålla geografisk information och fastighetsinformation har ökat väsentligt under de senaste tio åren. Lantmäteriet har uppgett att kostnadsökningen beror på anpassningar till ny lagstiftning, men även ökade krav från användare på enkel åtkomst till data och ny teknik.

text: Intäkterna från tillhandahållandet av geografisk information och fastighetsinformation ska täcka kostnaderna för tillhandahållandet och även för förvaltningen av informationen inklusive ajourhållningen av den grundläggande informationen, det vill säga användarfinansiering. Fastighetsinformationen är helt avgiftsfinansierad, medan geografisk information endast delvis finanseras av användaravgifter. Vid en jämförelse mellan intäkter och användarfinansiering med kostnader blir det ackumulerade resultatet över en tioårsperiod närmare noll.

text: Skäl för beslutet

text: Missbruk av en dominerande ställning på marknaden är förbjudet enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: (KL). För att

text: 2 kap. 7 §

text: KL ska kunna tillämpas i förevarande fall krävs att Lantmäteriets informationsförsörjningsdivision omfattas av företagsbegreppet i

text: 1 kap. 5 §

text: KL. Vidare krävs att Lantmäteriet har en dominerande ställning och missbrukar denna på en relevant marknad. Vid en prövning om missbruk av dominerande ställning föreligger ska även beaktas om Lantmäteriet har objektivt godtagbara skäl för sitt agerande.

text: Ett förfarandeförbud enligt bestämmelsen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet,

text: 3 kap. 27 §

text: KL, förutsätter att ett förfarande inom en säljverksamhet, som omfattas av företagsbegreppet i

text: 1 kap. 5 §

text: KL, snedvrider eller är ägnat att snedvrida förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, alternativt hämmar eller är ägnat att hämma förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbud får inte meddelas för förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt.

text: Som huvudregel kan även företag som har en dominerande ställning fritt välja sina kunder och sin marknadsstrategi. En dominant har dock ett särskilt ansvar för att dess agerande inte skadar konkurrensen. Under vissa omständigheter kan därför sådana företag vara skyldiga att tillhandahålla produkter, tjänster eller andra nyttigheter till andra företag.

text: I praktiken har Lantmäteriet exklusiv tillgång till, och möjlighet att reglera nyttjandet av, fastighetsinformation för kommersiell vidareförädling. Beträffande geografisk information finns även andra leverantörer som kan erbjuda i vart fall delar av den information som Lantmäteriet erbjuder.

text: Konkurrensverket delar preliminärt Lantmäteriets egen bedömning att informationsförsörjningsverksamheten omfattas av företagsbegreppet. Produkterna som Lantmäteriet tillhandahåller kan definieras som; geografisk information och fastighetsinformation avseende svenska förhållanden som ligger till grund för kommersiella aktörers verksamheter. Det finns sannolikt en relevant produktmarknad för tillhandahållande av data avseende svensk geografisk information och en för tillhandahållande av data avseende svensk fastighetsinformation. Båda dessa marknader torde i vart fall omfatta hela Sverige. Lantmäteriet har en mycket stark ställning och är sannolikt dominerande på båda marknaderna.

text: Mot bakgrund av Lantmäteriets ställning på ovan nämnda marknader anser Konkurrensverket att det är särskilt viktigt att Lantmäteriet har en väl fungerande systematik för att ta om hand och bemöta marknadsaktörernas synpunkter och kunders önskemål. Detta för att säkerställa att förutsättningarna för vidareförädlarna inte begränsas mer än nödvändigt.

text: Konkurrensverket anser att det av hittillsvarande utredning framgår att Lantmäteriet i viss utsträckning beaktar önskemål om tillhandahållande och anpassning av geografisk information och fastighetsinformation. Fastighetsregisterlagen stadgar att Lantmäteriet måste ha kontroll över informationen i fastighetsregistret. Den information ur fastighetsregistret som Lantmäteriet tillhandahåller vidareförädlarna måste därför begränsas till särskilda ändamål.

text: Lantmäteriets avgiftsmodell innebär att mängden av alternativa format som fastighetsinformation tillhandahålls i, påverkar övriga kunders kostnader. Detta gör att Lantmäteriet måste väga anpassningar av informationen mot kostnaderna för

text: anpassningarna. Konkurrensverket har inte anledning att ifrågasätta att Lantmäteriet inte tillhandahåller produkter som innebär anpassningar efter en enda kunds önskemål.

text: Lantmäteriet har även i övrigt anfört skäl för varför efterfrågad information inte lämnas ut på det sätt som vidareförädlare begär.

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in bland annat hur allvarligt problemet eller företeelsen är.

text: Vid en samlad bedömning – där särskild hänsyn har tagits till hur allvarliga de påstådda konkurrensproblemen bedöms vara och hur Lantmäteriet har motiverat sitt agerande – finner Konkurrensverket inte tillräckliga skäl för att fortsätta utreda saken. Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av biträdande avdelningschefen Magnus Lindbäck. Föredragande har varit konkurrenssakkunniga Karin Roberts.


motpart: Blocket och Byt Bil

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Fordon, färdmedel, resande
Teknik, IT och telekom

title: Blocket och Byt Bil

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 601/2015 – Blocket och Byt Bil

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2017-06-20 (Dnr 601/2015)

text: I anonyma klagomål till Konkurrensverket gjorde bilhandlare gällande att Blocket missbrukat en dominerande ställning genom de villkor som företaget uppställde för att bilhandlare ska kunna annonsera på Blocket. Villkoren innebar att de bilhandlare som ville annonsera ut fordon på annonsplatsen blocket var tvungna att också annonsera på annonsplatsen Byt Bil. Båda annonsplatserna har samma ägare, Schibsted. Blocket och Byt Bil informerade Konkurrensverket om att de kommer att ändra sin affärsmodell för bilhandlare på så sätt att annons på Blocket blir en del i en grundprodukt , och annons i Byt Bil en tilläggstjänst. Då företagen inför en förändrad affärsmodell gentemot bilhandlare, bedömde Konkurrensverket att det inte fanns skäl att prioritera en fortsatt utredning av ärendet. Konkurrensverket beslutade därför att inte utreda ärendet vidare.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Uppföljning av ärende

text: 2019-02-21 (Dnr 601/2015)

text: Hösten 2018 inledde Konkurrensverket en uppföljning av det avskrivna ärendet. Syftet med uppföljningen var att utvärdera hur marknaden har utvecklats sedan utredningen avslutades och att mäta eventuella effekter av att Blocket har tagit bort villkoret för annonsering.

text: Många känner inte till Blockets förändrade villkor

text: För att följa upp beslutet har Konkurrensverket träffat företrädare för Blocket och Blockets konkurrenter. Under utredningen genomfördes en enkätstudie riktad till bilhandlare. I samband med uppföljningen har motsvarande enkätstudie genomförts i syfte att se om de förändrade villkoren har haft någon effekt på bilhandlarnas agerande. Den enkätstudie som genomfördes inom ramen för uppföljningen bygger på svar från cirka 600 bilhandlare. Uppföljningen hade ett något mindre omfattande frågeunderlag än den tidigare undersökningen.

text: När det gäller Blockets förändrade annonsvillkor svarar ungefär två tredjedelar att de inte känner till förändringen. En stor andel tror att de fortfarande måste annonsera på Bytbil för att kunna annonsera på Blocket.

text: Större andel använder alternativa annonskanaler

text: Efter Konkurrensverkets beslut att skriva av ärendet gällande Blocket har annonsplatsen Wayke etablerat sig på marknaden. Flera av de som i enkäten har svarat att de har annonserat på Wayke har uppgett att de ville prova på fler annonsplatser (cirka 41 procent), eller annan orsak (cirka 38 procent). Samtidigt har cirka 29 procent av respondenterna i enkäten svarat att de inte känner till Wayke.

text: Cirka 40 procent av de som svarat på enkäten uppgav att de använder alternativa annonskanaler på internet, varav i princip samtliga uppgav Facebook. Det kan jämföras med svaren i den enkät som genomfördes under utredningen i december 2016 där dryga 16 procent uppgav att de använde alternativa annonskanaler på internet.

text: Relaterad information

text: Ta del av frågorna och svaren i enkätundersökningen

text: Illustration – marknaden för bilannonser på internet blivit mer varierad

text: Påstått konkurrensproblem – marknaden för bilannonseringsplattformar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Klagomål Under hösten år 2015 mottog Konkurrensverket anonyma klagomål som riktade sig mot Blocket AB (Blocket). I klagomålen gjorde bilhandlare gällande att Blocket missbrukar en dominerande ställning. Missbruket skulle bestå i de villkor som Blocket uppställde för att bilhandlare ska kunna annonsera på Blocket. Ett sådant villkor innebar att bilhandlare inte kunde annonsera på Blocket om bilhandlarna inte först ingick ett abonnemang om att annonsera på en hemsida som innehas av Blockets systerbolag Byt Bil Nordic AB (Byt Bil).

text: Bakgrund Blocket tillhandahåller en annonsplats på internet där bilhandlare och privatpersoner kan annonsera fordon till försäljning. Byt Bil tillhandahåller också en annonsplats på internet där bilhandlare, men inte privatpersoner, kan annonsera fordon till försäljning. Blocket erbjuder annonsering enligt vissa allmänna villkor för radannonsabonnemang. Enligt de villkor som gällde vid tidpunkten för klagomålen var bilhandlare som ville annonsera på Blocket tvungna att göra sina annonser tillgängliga för import till Blocket genom Byt Bil. För att kunna göra det var bilhandlarna vidare tvungna att annonsera hos Byt Bil. Villkoren innebar således att bilhandlares annonsering på Blockets annonsplats förutsatte annonsering på Byt Bils annonsplats.

text: Blocket och Byt Bil har i mars 2017 informerat Konkurrensverket om att det inom koncernen pågår ett internt arbete om framtagande av en ny strategi specifikt för annonskategorin bilar. Den nya affärsmodellen bygger på en grundprodukt som inkluderar annonsering på Blocket. Bilhandlaren kommer sedan att kunna köpa -18 -01 2017 0, 2. v

text: tilläggstjänster, t.ex. annonsering på Byt Bil, för att komplettera grundprodukten. Blocket och Byt Bil har under maj 2017 informerat sina kunder om den förändrade affärsmodellen. Den nya affärsmodellen kommer att genomföras längre fram i år.

text: Företagen Schibsted-koncernen är en internationell mediekoncern med huvudkontor i Norge. Schibsted Media Groups operationella omsättning uppgick år 2015 till drygt 15 miljarder (NOK). Omsättningen för den svenska verksamheten uppgick samma år till knappt 4 miljarder (NOK).

text: Blocket och Byt Bil ingår i Schibsted-koncernen. Blocket hade år 2015 en årsomsättning som uppgick till knappt 869 miljoner (SEK) och företaget hade under samma år 152 anställda. Byt Bil hade år 2015 en årsomsättning som uppgick till knappt 86 miljoner (SEK) och företaget hade under samma år 27 anställda.

text: Konkurrensverkets utredning Konkurrensverkets utredning har varit inriktad på att bedöma om Blocket och Byt Bil tillämpar villkor som riskerar leda till en avskärmning av kundefterfrågan för konkurrenter till Blocket och Byt Bil och om förfarandet därmed utgör ett missbruk av en dominerande ställning i strid med

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL.

text: Under utredningen har Konkurrensverket ålagt Blocket och Byt Bil att tillhandahålla information om bl.a. gällande avtalsvillkor och marknadsförhållanden. Konkurrensverket har också inhämtat information från konkurrenter, kunder och branschföreningar. Härutöver har Konkurrensverket genomfört en enkät med frågor till bilhandlare som besvarats av drygt 1 000 respondenter.

text: I utredningen har framkommit bl.a. följande.

text: Det finns ett stort antal bilhandlare i Sverige som annonserar olika fordon för försäljning till fordonskunder. Enskilda fordon annonseras ut för försäljning genom s.k. radannonser som tidigare främst har annonserats i olika typer av tidskrifter. Under de senaste ca 20 åren har annonseringen av fordon i stor utsträckning förflyttats till olika hemsidor på internet. På internet annonserar svenska bilhandlare dels på egna hemsidor, dels på olika annonsplattformar för fordonsannonsering på internet såsom Blocket och Byt Bil. Många bilhandlare annonserar enbart på annonsplattformar på internet.

text: Fordonsannonseringen på annonsplattformar på internet har ökat kraftigt under 2000-talet. Annonseringen på plattformarna står ofta för en övervägande majoritet av bilhandlares totala annonseringskostnader.

text: Annonsplattformar för fordonsannonsering på internet samlar fordonsannonser från bilhandlare i hela Sverige och erbjuder verktyg för fordonskunder att söka bland, samt jämföra mellan, ett stort antal olika fordon. Annonsplattformarnas sökverktyg ger besökarna möjlighet att sortera fordon utifrån flera olika egenskaper, såsom exempelvis märke, modell, färg, årsmodell etc. Flera olika typer av fordon annonseras på plattformarna. Utöver bilar annonseras exempelvis även motorcyklar, transportbilar och husbilar. Både nya och begagnade fordon annonseras på annonsplattformarna, men generellt är den större majoriteten av de annonserade fordonen begagnade.

text: Annonsplattformarna är specialiserade mot annonsering av fordon samt fordonsrelaterade varor och tjänster , och flertalet av plattformarna annonserar inte andra typer av varor eller tjänster. I jämförelse med andra plattformar för fordonsannonser erbjuder Blocket en större, mer generell annonsplats för många olika typer av varor och tjänster, men på denna annonsplats har Blocket även en avdelning som är särskilt inriktad mot fordon där besökare kan välja att endast söka bland ett stort antal fordonsannonser. Andra annonsplattformar för fordonsannonser kan därför anses mer specialiserade mot fordonsannonsering i jämförelse med Blocket.

text: Blocket och Byt Bil är de två klart största annonsplattformarna för fordonsannonser i Sverige både sett till antal annonserade fordon, och till antal annonserande bilhandlare. Utöver Blocket och Byt Bil finns det ett antal andra annonsplattformar för fordonsannonser, men dessa plattformar har färre antal annonserade fordon och färre antal annonserande bilhandlare jämfört med Blocket och Byt Bil. Även vad gäller trafik på annonsplattformen, dvs. antal besök av presumtiva fordonskunder, är Blocket och Byt Bil större än andra plattformar. Bland övriga annonsplattformar för fordonsannonser i Sverige finns framförallt Bilweb, Biltorget och Bilgaraget.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig grund Enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL, och

text: artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , FEUF, är missbruk av en dominerande ställning förbjudet. Sådant missbruk kan särskilt bestå i att det dominerande företaget begränsar produktion, marknader eller teknisk utveckling till skada för konsumenterna.

text: Relevant marknad och dominerande ställning En dominerande ställning har av EU-domstolen definierats som en stark ekonomisk ställning hos ett företag som gör det möjligt för företaget att i betydande omfattning agera oberoende av kunder och konkurrenter och i sista hand konsumenterna. En dominerande ställning grundar sig i allmänhet på flera faktorer som var för sig inte nödvändigtvis är avgörande.

text: För att kunna göra en bedömning av om ett företag har en dominerande ställning är det nödvändigt att definiera en relevant produktmarknad och en relevant geografisk marknad. Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter som köpare anser är utbytbara, dvs. sådana produkter som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framförallt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: För besökare, dvs. fordonskunder, erbjuder annonsplattformarna en möjlighet att söka bland ett stort antal fordonsannonser från ett stort antal bilhandlare i hela Sverige på ett och samma ställe. Annonsplattformarna erbjuder även verktyg som förenklar sökningen för fordonskunderna och ger dem möjlighet att sortera sina resultat på olika sätt utifrån ett flertal olika fordonsegenskaper. För fordonskunder som söker bland fordonsannonser skiljer sig annonseringen på annonsplattformar på internet därmed från fordonsannonsering i andra kanaler.

text: Även för annonserande bilhandlare skiljer sig annonseringen på annonsplattformar på internet från annonsering i andra kanaler. Konkurrensverkets genomförda enkät bland svenska bilhandlare visar att många bilhandlare enbart annonserar på annonsplattformar på internet. Olika aktörer som driver annonsplattformar på internet uppger vidare andra, liknande annonsplattformar som sina huvudsakliga konkurrenter.

text: Vad gäller geografisk marknad erbjuder de aktuella plattformarna möjligheter för svenska bilhandlare att annonsera sina fordon. I Konkurrensverkets utredning har det framkommit att ytterst få bilhandlare i andra närliggande länder annonserar fordon på de aktuella annonsplattformarna. De svenska bilhandlare som annonserar är spridda över hela landet.

text: Nyss nämnda omständigheter talar för att relevant marknad utgörs av en svensk marknad för annonsplattformar för fordonsannonser på internet. Konkurrens-

text: verket tar dock inte ställning vad gäller definition av relevant marknad eftersom det inte är nödvändigt att göra det för att fatta beslut i ärendet.

text: I utredningen har framkommit omständigheter som talar för att Blocket och Byt Bil har en stark marknadsposition bland svenska annonsplattformar för fordonsannonser på internet. Mer än 95 procent av respondenterna i Konkurrensverkets genomförda enkät annonserar på Blocket och Byt Bil medan andra konkurrerande annonsplattformar anlitas i betydligt mindre omfattning. Konkurrensverkets utredning indikerar också att Blocket och Byt Bil tillsammans har väsentligt mer omfattande trafik i form av besökande fordonskunder på sina annonsplattformar jämfört med andra konkurrerande plattformar. I utredningen har vidare framkommit uppgifter om att bilhandlare betraktar annonsering på Blocket som en nödvändig förutsättning för att kunna bedriva kommersiell försäljning av framförallt begagnade fordon.

text: Dessa omständigheter skulle kunna tala för att Blocket och Byt Bil har en dominerande ställning. Konkurrensverket tar dock inte ställning till denna fråga eftersom det inte är nödvändigt för beslutet i ärendet.

text: Missbruk Missbruk är ett objektivt begrepp som särskilt omfattar sådant beteende av ett dominerande företag som kan påverka strukturen på en marknad där konkurrensen redan är försvagad just till följd av det dominerande företagets existens och som, genom att företaget använder andra metoder än sådana som räknas till normal konkurrens om varor och tjänster på grundval av de ekonomiska aktörernas prestationer, hindrar att den konkurrens som föreligger på marknaden upprätthålls eller utvecklas.

text: Ett missbruksförfarande kan vara utestängande om det tvingar ut eller marginaliserar existerande konkurrenter på marknaden eller hindrar nya företag att få tillträde till marknaden. Exempel på sådant utestängande missbruk kan vara s.k. kopplingsförbehåll, varmed avses situationer där en kund som köper en produkt även måste köpa en annan produkt av det dominerande företaget.

text: Annonsplattformarna för fordonsannonsering på internet är s.k. flersidiga plattformar där bilhandlare utgör kunder som köper annonsplats på ena sidan av plattformen, medan besökarna i form av fordonskunder utgör användare på andra sidan av annonsplattformen. På denna typ av flersidiga plattformar finns det generellt ett samband mellan efterfrågan på respektive sida av plattformen, s.k. nätverkseffekter. I det aktuella fallet innebär ett större antal fordonsannonser och annonserande bilhandlare att annonsplattformen kan bli attraktivare för besökare som vill söka och jämföra fordon, medan ett större antal besökare på annonsplattformen kan göra det mer attraktivt för bilhandlare att annonsera där.

text: Detta samband mellan de olika sidorna medför att annonsplattformar som kan attrahera ett stort antal bilhandlare och ett stort antal besökare kan åtnjuta betydande skalfördelar i förhållande till plattformar som har färre annonserande bilhandlare och/eller färre besökare.

text: Sambandet mellan de två sidorna av plattformarna medför också att annonserande bilhandlare blir en viktig insatsvara för annonsplattformarna i syfte att attrahera besökare. Ju fler annonserande bilhandlare och ju fler fordonsannonser det finns på en annonsplattform, desto attraktivare kan den bli för besökare som får möjlighet att söka bland, och jämföra mellan, fler fordon på ett och samma ställe. Ett begränsat kundunderlag i form av bilhandlare som kan annonsera sina fordon på plattformen kan därför försvåra för andra annonsplattformar att konkurrera med Blocket och Byt Bil.

text: Eftersom kundernas incitament att söka till konkurrerande annonsplattformar kan påverkas negativt genom uppställande av ett krav om annonsering på både Blocket och Byt Bil, skulle ett sådant krav kunna riskera att begränsa kundunderlaget för andra annonsplattformar. Detta skulle kunna motverka förekomsten och utvecklingen av en effektiv konkurrens.

text: Som redovisats ovan har Blocket och Byt Bil informerat Konkurrensverket i mars 2017 om att de avser att ändra sin affärsmodell på ett sätt som innebär att annonsering på Blocket utgör en del av en erbjuden grundprodukt. I den nya affärsmodellen kommer Annonsering på Byt Bil att utgöra en tilläggstjänst till grundprodukten som bilhandlare fritt kan välja att annonsera på. Detta innebär att det tidigare uppställda kravet att annonsering på Blocket förutsatte annonsering på Byt Bil inte längre kommer att gälla. Blocket och Byt Bil har vidare informerat sina kunder om att den förändrade affärsmodellen kommer att genomföras längre fram i år, vilket är något som Konkurrensverket avser att följa upp.

text: Med hänsyn härtill finner Konkurrensverket inte anledning att utreda ärendet vidare.

text: Slutsats Med hänsyn till vad som har framkommit i utredningen finner Konkurrensverket inte anledning att prioritera ytterligare utredning. Konkurrensverket skriver därför av ärendet från vidare handläggning.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: Detta beslut har fattats av tf. generaldirektören. Föredragande har varit konkurrensrådet Erik Westerström.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Laholms kommun

title: Tillsyn gällande Laholms kommun avseende LOU upphandling av service och support av trygghetslarm

text: Laholms kommuns upphandling av service och support av trygghetslarm

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av service och support av trygghetslarm. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Hampus Stefansson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


motpart: Gnosjö kommun

title: Gnosjö kommuns upphandling av gestaltningsuppdrag; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Gnosjö kommuns efterannonsering av upphandlingen med upphandlings-ID KP12, Gestaltningsuppdrag till ny förskola i Gnosjö kommun, har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: Konkurrensverket har vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser år 2021 och 2022 noterat att Gnosjö kommun (Kommunen) publicerat en annons som inte följts av någon efterannons. Den aktuella upphandlingen avsåg upphandlings-ID KP12, Gestaltningsuppdrag till ny förskola i Gnosjö kommun och annonsen publicerades den 2 september 2021.

text: Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Kommunen i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida den aktuella annonsen har efterannonserats i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Kommunen har under utredningen anfört att den aktuella upphandlingens värde har uppgått till 325 000 kronor och därmed understigit tillämpligt tröskelvärde.

text: Skälen för beslutet

text: Det har under utredningen framkommit att den aktuella upphandlingens värde inte överstigit tillämplig direktupphandlingsgräns. Skyldighet att efterannonsera

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Estrid Faust. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift. Therése Westermark Detta beslut kan inte överklagas. Beslutet publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Lunds universitet – köp av kontorsmaskiner

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Ärendet initierades inom ramen Konkurrensverkets fördjupade upphandlingsgranskning av Lunds universitet. Vid granskningen noterades att Lunds universitet köpt eller leasat kontorsmaskiner med tillhörande service till ett värde överstigande direktupphandlingsgränsen. Huvudsaklig fråga har varit om avtalen slutits utan föregående annonsering samt tidpunkten för ingåendet av avtalen.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av kontorsmaskiner med tillhörande service. Därför skriver vi av ärendet.

text: Ärendet prioriterade till en början med hänsyn till det allmänpreventiva syftet då det inköpen kunde ha utgjort en otillåten direktupphandling.

text: Mot bakgrund av vad som framkommit i utredningen gör vi bedömningen att omfattningen av de ytterligare utredningsåtgärder som krävs inte står i proportion till det önskade resultatet i fråga om allmänprevention.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Björn Karlsson.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: Söktjänst för bostäder

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Bostad, lokal och kontor

title: Samarbete mellan mäklarföretag – annonsering på söktjänster för bostäder

sammanfattning: Här kan du ta del av ärende dnr 602/2022, söktjänst för bostäder.

text: Vad ärendet rör

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete mellan konkurrenter.

text: Varför ärendet prioriterats

text: Misstanken rör ett horisontellt samarbete konkurrenter emellan som skulle kunna utgöra en överträdelse av

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen

text: . Det är också fråga om en samverkan mellan bolag som täcker in en betydande del av den svenska fastighetsmäklarbranschen (sett till andelen mäklade objekt).

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2024-07-11 (Dnr 602/2022)

text: Konkurrensverket beslutar att godta åtaganden från Bjurfors Sverige AB, HusmanHagberg AB, Länsförsäkringar Fastighetsförmedling AB, Mäklarhuset Real Estate Sweden AB, Mäklarringen Svenska AB och SkandiaMäklarna AB. Beslutet gäller omedelbart och fram till och med 11 juli 2027. Beslutet att godta åtagandena förenas med viten.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Bilaga 1 Bilaga 3

text: Endast med till

text: Att.

text: Stockholm den 13 maj 2024

text: KONKURRENSVERKETS UTREDNING DNR 602/2022

text: Konkurrensverkets utreder i ärendet ett misstänkt informationsutbyte/samordning mellan konkurrerande företag avseende publicering av bostadsannonser på vissa hemsidor. I syfte att möjliggöra för Konkurrensverket att avsluta utredningen mot Länsförsäkringar Fastighetsförmedling AB (”Länsförsäkringar Fastighetsförmedling”) i ärendet, utan att vidta några ytterligare åtgärder, inger Länsförsäkringar Fastighetsförmedling detta åtagande.

text: Länsförsäkringar Fastighetsförmedling ser fram emot Konkurrensverkets besked om föreslaget åtagande kan godtas samt i sådant fall även besked om vilket vitesbelopp som Konkurrensverket har för avsikt att ta in i avskrivningsbeslut såvitt gäller Länsförsäkringar Fastighetsförmedling.

text: 1 INSTÄLLNING

text: 1.1 Länsförsäkringar Fastighetsförmedlings inställning är att företaget inte har deltagit i något otillåtet informationsutbyte eller otillåten samordning, och således inte har överträtt konkurrensreglerna. Varken ingivandet av detta åtagande eller innehållet i åtagandet ska tolkas som att Länsförsäkringar Fastighetsförmedling bekräftar eller medger någon överträdelse av konkurrensreglerna. Åtagandet lämnas under förutsättning att Konkurrensverket avslutar sin utredning mot Länsförsäkringar Fastighetsförmedling i ärendet utan att fastslå att företaget har överträtt konkurrensreglerna.

text: 1.2 Åtagandet påverkar inte x Länsförsäkringar Fastighetsförmedlings ställning i några rättsliga förfaranden och hindrar inte Länsförsäkringar Fastighetsförmedling att ensamt eller tillsammans med andra vidta rättsliga åtgärder mot tex. Booli Search Technologies AB (”Booli”). x Länsförsäkringar Fastighetsförmedlings nuvarande överenskommelse med Booli om publicering av Länsförsäkringar Fastighetsförmedlings objektbilder endast i de fall Länsförsäkringar Fastighetsförmedlings mäklare aktivt har valt att publicera en annons på Booli.se, eller eventuellt andra framtida överenskommelse mellan Länsförsäkringar Fastighetsförmedling och Booli kring publicering av annonser och objektbilder. x Länsförsäkringar Fastighetsförmedlings möjligheter att påverka och styra sina franchisetagares ageranden i den mån som det tillåts enligt franchiseavtal och i enlighet med konkurrensreglerna.

text: 1.3 Åtagandet omfattar inte Länsförsäkringar Fastighetsförmedlings ägande i Boneo AB eller Svensk Bostadsannonsering AB och inte heller avtal, samordning och/eller informationsutbyte med övriga delägare i Boneo AB eller Svensk Bostadsannonsering AB gällande publicering av bostadsannonser på Boneo.se, eller framtida andra av Länsförsäkringar Fastighetsförmedling hel- eller delägda hemsidor eller plattformar för bostadsannonsering, så länge det inte innebär någon begränsning av rätten att annonsera någon annanstans.

text: 2 ÅTAGANDE

text: 2.1 Länsförsäkringar Fastighetsförmedling åtar sig att inte ingå avtal, utbyta information, eller samordna sig – varken direkt eller indirekt – med konkurrerande företag verksamma inom fastighetsmäklarbranschen om hur Länsförsäkringar Fastighetsförmedlings franchisetagare ska agera avseende publicering av bostadsannonser eller objektbilder på andra hemsidor eller digitala plattformar än sådana som tillhandahålls inom ramen för Boneos erbjudande. Åtagandet hindrar inte Länsförsäkringar Fastighetsförmedling att ingå framtida samarbeten med konkurrerande företag så länge dessa samarbeten är förenliga med konkurrensreglerna.

text: 2.2 Länsförsäkringar Fastighetsförmedling åtar sig vidare att inte försöka styra eller påverka sina franchisetagares val avseende publicering av bostadsannonser eller objektbilder i enlighet med någon sådan samordning, sådant avtal eller med anledning av något sådant informationsutbyte som beskrivs i punkt 2.1.

text: 2.3 Länsförsäkringar Fastighetsförmedling åtar sig att informera sina franchisetagare om innehållet i detta åtagande och i samband med detta återkalla de riktlinjer som idag finns publicerade på företagets intranät i den del som dessa avser rekommendationer eller uppmaningar till franchisetagare att inte publicera på någon hemsida eller annan digital plattform som drivs av andra än Boneo.

text: 2.4 Åtagandet gäller i tre (3) år från Konkurrensverkets beslut att godta åtagandet.

text: För Länsförsäkringar Fastighetsförmedling AB genom digital signatur

text: Verifikat

text: Dokument

text: Initierare

text: Signerare

text: Detta verifikat är utfärdat av Scrive. Information i kursiv stil är säkert verifierad av Scrive. Se de dolda bilagorna för mer information/bevis om detta dokument. Använd en PDF-läsare som t ex Adobe Reader som kan visa dolda bilagor för att se bilagorna. Observera att om dokumentet skrivs ut kan inte integriteten i papperskopian bevisas enligt nedan och att en vanlig papperutskrift saknar innehållet i de dolda bilagorna. Den digitala signaturen (elektroniska förseglingen) säkerställer att integriteten av detta dokument, inklusive de dolda bilagorna, kan bevisas matematiskt och oberoende av Scrive. För er bekvämlighet tillhandahåller Scrive även en tjänst för att kontrollera dokumentets integritet automatiskt på: https://scrive.com/verify

text: Eric Ericsson

text: DATUM 2024-05-14 avslutar utredningen mot Mäklarringen utan att ta ställning i frågan om den påstådda överträdelsen av

text: konkurrenslagen

text: Mäklarringen vill också klargöra att åtagandet inte omfattar Mäklarringens delägande i Svensk Bostadsannonsering AB eller avtal, samordning och/eller informationsutbyte med övriga delägare i Svensk Bostadsannonsering AB avseende publicering av bostadsannonser på hemsidor och digitala plattformar som tillhandahålls inom ramen för Boneo AB:s erbjudande, så länge det inte innebär någon begränsning eller annan samordning av delägarnas annonsering på andra hemsidor eller digitala plattformar, eftersom Mäklarringen uppfattat att sådana åtgärder avseende Svensk Bostadsannonsering AB och Boneo AB i sig inte ansetts problematiska av i utredningen.

text: Åtagandet omfattar inte heller Mäklarringens eventuella agerande i andra rättsliga förfaranden, självständigt eller tillsammans med andra företag.

text: Åtagande

text: Mäklarringen Svenska AB lämnar härmed mot ovanstående bakgrund följande åtagande till i det rubricerade ärendet:

text: 1. Mäklarringen Svenska AB åtar sig att inte ingå avtal, utbyta information eller på annat sätt samordna sig – vare sig direkt eller indirekt – med konkurrerande företag verksamma inom fastighetsmäklarbranschen om hur de mäklare som är anslutna till Mäklarringen Svenska AB ska agera avseende publicering av bostadsannonser eller objektbilder på andra hemsidor eller digitala plattformar än sådana som tillhandahålls inom ramen för Boneo AB:s erbjudande. Åtagandet hindrar inte Mäklarringen Svenska AB från att ingå framtida samarbeten med konkurrerande företag så länge dessa samarbeten är förenliga med konkurrenslagstiftningen.

text: 2. Mäklarringen Svenska AB åtar sig vidare att inte försöka styra eller påverka de mäklare som är anslutna till Mäklarringen Svenska AB såvitt avser deras val av publicering av bostadsannonser eller objektbilder som en följd av något sådant avtal, informationsutbyte eller samordning som beskrivs i punkt 1.

text: 3. Mäklarringen Svenska AB åtar sig att – snarast efter Konkurrensverkets beslut att godta åtagandet – informera de mäklare som är anslutna till Mäklarringen Svenska AB om innehållet i detta åtagande och i samband därmed avlägsna och återkalla följande avsnitt i Mäklarringens Kedjemanual (2023), punkt 3.2, sista stycket: Bostäder med status ”Snart till salu” får enbart annonseras på vår egen hemsida samt på Boneo.

text: 4. Detta åtagande gäller i tre (3) år från Konkurrensverkets beslut att godta åtagandet.

text: advokat

text: Bilaga 6

text: Att: E-post:

text: Stockholm den 13 maj 2024

text: KKV DNR 602/2022; SKANDIAMÄKLARNAS ÅTAGANDE

text: För SkandiaMäklarna AB:s (”SkandiaMäklarna”) räkning får vi härmed, i enlighet med

text: 3 kap. 4 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , inkomma med följande åtagande till Konkurrensverket.

text: 1. SKANDIAMÄKLARNAS INSTÄLLNING M.M.

text: Konkurrensverkets undersökning har avsett misstänkt informationsutbyte/samordning mellan konkurrerande företag avseende beslut om att begränsa publicering av bostadsannonser på vissa hemsidor. I syfte att möjliggöra för Konkurrensverket att avsluta utredningen mot SkandiaMäklarna i ärendet, utan att vidta några ytterligare åtgärder, inger SkandiaMäklarna detta åtagande. SkandiaMäklarnas inställning är att företaget inte har deltagit i någon otillåten samordning, och således inte har överträtt konkurrensreglerna. Varken ingivandet av detta åtagande eller innehållet i åtagandet ska således tolkas som att SkandiaMäklarna bekräftar eller medger någon överträdelse. Åtagandet lämnas under förutsättning att Konkurrensverket avslutar sin utredning mot SkandiaMäklarna i ärendet utan att fastslå att SkandiaMäklarna har överträtt konkurrensreglerna. Åtagandet påverkar inte – och omfattar inte – SkandiaMäklarnas ställning eller eventuella agerande i några andra rättsliga förfaranden, självständigt eller tillsammans med andra företag. Åtagandet omfattar inte avtal, samordning och/eller informationsutbyte med övriga delägare i Svensk Bostadsannonsering AB eller Boneo AB gällande publicering av bostadsannonser på hemsidor eller digitala plattformar som tillhandahålls inom ramen för Boneos erbjudande, så länge detta inte innebär någon begränsning eller annan samordning av rätten att annonsera på andra hemsidor eller digitala plattformar.


motpart: Gårdstensbostäder AB

title: Gårdstensbostäder AB - Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Gårdstensbostäder AB har agerat i strid med

text: 10 kap. 4 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att inte i tid efterannonsera upphandlingen med upphandlings-ID MT22464, Ramavtal – Enklare fastighetsservice med avrop.

text: Gårdstensbostäder AB förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 1. Konkurrensverket har uppmärksammat i statistik från EU:s standardformulär för upphandling, eForms, att många upphandlingar inte efterannonseras. Detta leder till en bristfällig statistik avseende offentliga inköp i Sverige. Efterannonsering av upphandlingar skapar dessutom insyn och transparens avseende de offentliga inköpen.

text: 2. Vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser 2021 och 2022 noterade Konkurrensverket att flera av Gårdstensbostäder AB:s (Gårdstensbostäder) upphandlingar inte hade efterannonserats. En av dem var upphandlingen Ramavtal – Enklare fastighetsservice med avrop (Upphandlingen). Den ursprungliga upphandlingsannonsen publicerades den 12 juli 2022.

text: 3. Under utredningen har Gårdstensbostäder sammanfattningsvis angett följande. Gårdstensbostäder har inte följt gällande lagstiftning. Gårdstensbostäder kommer att se över sina interna processer och rutiner och kontrollera att färdigställda upphandlingar efterannonseras. Den aktuella upphandlingen avsåg tjänster och påbörjades efter den 1 februari 2022. Upphandlingen uppgick till ett uppskattat värde om 8 400 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Skälen för beslutet

text: Skyldigheten att efterannonsera

text: 4. Lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) gäller för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 5. När upphandlade kontrakt eller ramavtal har tilldelats ska resultatet av upphandlingen efterannonseras senast 30 dagar efter det att avtalet eller ramavtalet ingicks. För upphandlingar som är påbörjade innan den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera endast upphandlingar över tröskelvärdena. För upphandlingar som är påbörjade efter den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera både

text: upphandlingar över och under tröskelvärdena. Upphandlingar som understiger direktupphandlingsgränsen behöver inte efterannonseras.

text: 6. Bestämmelserna om efterannonsering finns för upphandlingar över tröskelvärdet i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU. Vad en efterannons ska innehålla framgår av

text: upphandlingsförordningen (2016:1162)

text: och för upphandlingar över tröskelvärdet även i de standardformulär som regleras i genomförandeförordningen om eForms.

text: 7. För upphandlingar av tjänster som påbörjades mellan den 1 februari 2022 och den 31 december 2023 var direktupphandlingsgränsen 700 000 kronor och tröskelvärdet 2 236 731 kronor.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 8. Gårdstensbostäder är upphandlande myndighet i ärendet. Enligt vad som framkommit av utredningen påbörjades Upphandlingen efter den 1 februari 2022 och uppgick till ett värde om 8 400 000 kronor, vilket översteg såväl tillämplig direktupphandlingsgräns som tillämpligt tröskelvärde.

text: 9. Av utredningen har framkommit att efterannonsering inte har skett i tid. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda om efterannonsering skett vid en senare tidpunkt.

text: 10. Gårdstensbostäder har med beaktande av vad som anförts ovan agerat i strid med bestämmelserna om efterannonsering i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU.

text: 11. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda övriga upphandlingar som granskats i ärendet vidare.

text: Detta beslut har fattats av vikarierande generaldirektören. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Samtalspott vid avveckling NMT-systemet

text: Er skrivelse angående Telias erbjudande till NMT 900-abonnenter.

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 28 juli 1999 anfört klagomål över Telias erbjudande till NMT 900-abonnenter avseende tillgodoförande av samtalstid samt fri vidarekoppling vid övergång till GSM-abonnemang. Ni begär att verket prövar om Telias erbjudande är förenligt med gällande lagstiftning och överensstämmer med EU:s regelverk.

text: Konkurrensverket tillämpar

text: Konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Konkurrensverket prövar inte överträdelser av EU-fördraget. Rätt myndighet för en sådan prövning är Europeiska kommissionen i Bryssel.

text: Det erbjudande Ni anför klagomål över har tidigare uppmärksammats av Konkurrensverket i ärende med dnr 951/1998. Beslutet bifogas. Det anförda ärendet gällde frågan huruvida det av Telia till NMT 900-abonnenter lämnade erbjudandet avseende tillgodoförande av samtalstid samt fri vidarekoppling vid övergång till GSM-abonnemang hos Telia var att anse som missbruk av dominerande ställning i strid med förbudet i KL

text: 19 §

text: . Enligt Konkurrensverket hade det inte framkommit något som tydde på att erbjudandet skulle omfattas av förbudet mot konkurrensbegränsande avtal i

text: 6 §

text: KL. Konkurrensverket fann i det anförda ärendet att det inte fanns skäl att vidta några åtgärder med stöd av KL mot Telias erbjudande till NMT 900-kunderna.

text: Det Ni anför i Er skrivelse synes i allt väsentligt ha omfattats av Konkurrensverkets tidigare ärende. Några åtgärder med stöd av KL kommer därför inte att vidtas i anslutning till Ert klagomål.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göranson. Föredragande har varit Rikard Englund.

text: Lennart Göranson

text: Rikard Englund

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


motpart: Stadsmiljöförvaltningen

title: Tillsyn gällande Göteborgs stad Stadsmiljöförvaltningen avseende LOU upphandling av konsulttjänster

text: Göteborgs kommuns upphandling avseende konsulttjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket noterade i sin omvärldsbevakning att Göteborgs kommun publicerade ett meddelande om frivillig förhandsinsyn för tilldelning av kontrakt konsulttjänster. Av meddelandet framgår bl.a. att upphandlingsförfarandet förhandlat förfarande utan föregående annonsering tillämpats på grund av att kontraktet ligger utanför direktivets tillämpningsområde.

text: Mot bakgrund av uppgifterna i förhandsinsynen inledde Konkurrensverket en utredning mot Göteborgs kommun i syfte att granska aktuella förhållanden och förutsättningarna att ingå avtal utan föregående annonserad upphandling.

text: Under utredningen har bland annat framkommit att Göteborgs kommun inte har ingått något avtal gällande konsulttjänster.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om er upphandling av konsulttjänster. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschefen Natacha Otte Widgren. Föredragande har varit sakkunniga juristen Josefine Grahn.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


motpart: Göransson Arena AB

title: Göransson Arena AB:s upphandling av bowlinghallsmaterial; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Göransson Arena AB:s efterannonsering av upphandlingen med upphandlings-ID KA8785, Bowlinghallsmaterial, har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: Konkurrensverket har vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser år 2021 och 2022 noterat att Göransson Arena AB (Göransson Arena) publicerat en annons som inte följts av någon efterannons. Den aktuella upphandlingen avsåg upphandlings-ID KA8785, Bowlinghallsmaterial, och annonsen publicerades den 16 augusti 2022.

text: Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Göransson Arena i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida den aktuella annonsen har efterannonserats i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Under utredningen har Göransson Arena anfört att den aktuella upphandlingen annonserades två gånger men att inget anbud inkom vid något av tillfällena. Upphandlingen avbröts därför.

text: Skälen för beslutet

text: Det har under utredningen framkommit att den aktuella upphandlingen har avbrutits och att någon tilldelning inte har skett. Skyldighet att efterannonsera har

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Estrid Faust. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift. Therése Westermark Detta beslut kan inte överklagas. Beslutet publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Region Kronoberg

title: Tillsyn gällande Region Kronoberg avseende LOU upphandling av Reagenser till analysinstrument

text: Region Kronobergs upphandling avseende reagenser till analysinstrument

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket noterade i sin omvärldsbevakning att Region Kronoberg publicerade ett meddelande om frivillig förhandsinsyn för tilldelning av kontrakt avseende reagenser till analysinstrument. Av meddelandet framgår bl.a. att upphandlingsförfarandet förhandlat förfarande utan föregående annonsering har tillämpats på grund av tekniska skäl, ensamrätt och kompletterande leveranser i enlighet med 6 kap. 14 § första stycket 2 och 3 samt

text: 6 kap. 17 § första stycket 2

text: LOU.

text: Mot bakgrund av uppgifterna i förhandsinsynen inledde Konkurrensverket en utredning mot Region Kronoberg i syfte att granska aktuella förhållanden och förutsättningarna att ingå avtal utan föregående annonserad upphandling.

text: Under utredningen har bland annat framkommit att Region Kronoberg inte har ingått något avtal gällande reagenser till analysinstrument.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om er upphandling avseende reagenser till analysinstrument. Därför skriver vi av ärendet.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


motpart: Göteborgs egnahems Aktiebolag

title: Göteborgs egnahems Aktiebolag - Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Göteborgs Egnahems Aktiebolag har agerat i strid med

text: 10 kap. 4 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att inte i tid efterannonsera upphandlingen med upphandlings-ID MT17635, Nybyggnation av flerbostadshus – Celsiusgatan.

text: Göteborgs Egnahems Aktiebolag förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 1. Konkurrensverket har uppmärksammat i statistik från EU:s standardformulär för upphandling, eForms, att många upphandlingar inte efterannonseras. Detta leder till en bristfällig statistik avseende offentliga inköp i Sverige. Efterannonsering av upphandlingar skapar dessutom insyn och transparens avseende de offentliga inköpen.

text: 2. Vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser 2021 och 2022 noterade Konkurrensverket att flera av Göteborgs Egnahems Aktiebolags (Egnahemsbolaget) upphandlingar inte efterannonserats. En av dem var upphandlingen Nybyggnation av flerbostadshus – Celsiusgatan. Den ursprungliga upphandlingsannonsen publicerades den 18 mars 2022.

text: 3. Under utredningen har Egnahemsbolaget sammanfattningsvis angett följande. Det stämmer att efterannonsering inte har skett i det aktuella fallet och anledningen är handhavandefel. Efterannonsering har nu skett. Den aktuella upphandlingen avsåg en byggentreprenad och dess uppskattade värde uppgick till 390 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Upphandlingen påbörjades innan den 1 februari 2022.

text: Skälen för beslutet

text: Skyldigheten att efterannonsera

text: 4. Lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) gäller för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 5. När upphandlade kontrakt eller ramavtal har tilldelats ska resultatet av upphandlingen efterannonseras senast 30 dagar efter det att avtalet eller ramavtalet ingicks. För upphandlingar som är påbörjade innan den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera endast upphandlingar över tröskelvärdena. För upphandlingar som är påbörjade efter den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera både upphandlingar över och under tröskelvärdena. Upphandlingar som understiger direktupphandlingsgränsen behöver inte efterannonseras.

text: 6. Bestämmelserna om efterannonsering finns för upphandlingar över tröskelvärdet i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU. Vad en efterannons ska innehålla framgår av

text: upphandlingsförordningen (2016:1162)

text: och för upphandlingar över tröskelvärdet även i de standardformulär som regleras i genomförandeförordningen om eForms.

text: 7. För upphandlingar av byggentreprenader som påbörjades mellan den 1 januari 2020 och den 31 december 2021 var direktupphandlingsgränsen 615 312 kronor och tröskelvärdet 54 938 615 kronor.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 8. Egnahemsbolaget är upphandlande myndighet i ärendet. Enligt vad som framkommit av utredningen påbörjades Upphandlingen innan den 1 februari 2022 och uppgick till ett värde om 390 000 000 kronor, vilket översteg såväl tillämplig direktupphandlingsgräns som tillämpligt tröskelvärde.

text: 9. Av utredningen har framkommit att efterannonsering inte har skett i tid. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda om efterannonsering skett vid en senare tidpunkt.

text: 10. Egnahemsbolaget har med beaktande av vad som anförts ovan agerat i strid med bestämmelserna om efterannonsering i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU.

text: 11. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda övriga upphandlingar som granskats i ärendet vidare.

text: Detta beslut har fattats av vikarierande generaldirektören. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag ni fick del av beslutet.

text: I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.