motpart: Optimum i Skåne AB

title: Ifrågasatt konkurrensbegränsning - leveransvägran m.m.

sammanfattning: Optimum i Skåne AB gjorde i klagomål gällande att en av företagets leverantörer, Essilor AB, genom att försämra rabatter och vägra leveranser, agerade i strid med konkurrenslagen. Optimum gjorde gällande att rabatternas försämring och leveransavstängningen grundade sig på kontakter mellan Essilor och Optimums konkurrenter samt vidare att Essilors vägran att leverera visst glasögonglas utgjorde ett missbruk av företagets dominerande ställning. Oaktat att Optimum av andra optiker kunde ha upplevts som en besvärande konkurrent på marknaden, kunde Konkurrensverket inte utesluta att Essilors agerande hade sin grund i Optimums affärsbeteende. Förutsättning att tillämpa 6 § fanns därför inte. I ärendet framkom heller inget som visade att Essilor hade agerat i strid med 19 §.

text: Optimum i Skåne AB Advokaterna Ohlsson & Hemby HB Advokaten Jörgen Hemby Isak Slaktaregatan 3 211 21 MALMÖ

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsning; rabattdiskriminering, leveransavstängning - optik

text: Den 10 juni 1998 mottog Konkurrensverket en skrivelse från Optimum i Skåne AB (nedan kallat Optimum) vari anfördes klagomål på ett antal punkter mot Essilor AB samt två yrkanden om ålägganden enligt

text: 23 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Optimum begärde i första hand att Konkurrensverket skulle ålägga Essilor att vid vite upphöra med överträdelse av förbudet i

text: 6 §

text: KL innebärande att Essilor åläggs att dels till Optimum på dess begäran leverera samtliga produkter som vid var tid ingår i Essilors produktsortiment, dels lämna rabatter till Optimum på villkor som tidigare hade gällt mellan parterna. Optimum begärde i andra hand att Konkurrensverket skulle ålägga Essilor att vid vite upphöra med överträdelse av förbudet i

text: 19 §

text: KL innebärande att Essilor åläggs att dels till Optimum på dess begäran leverera glaset Varilux Comfort Ormil och dels lämna rabatter avseende glaset till Optimum på villkor motsvarande de ovannämnda.

text: Företagen

text: Optimum är franchisegivare i en kedja optikerbutiker vilka drivs under namnet Glasögonmagasinet. Optimums affärsidé är att sälja glasögon, kontaktlinser m.m. till lägre priser än konkurrenterna. Kedjan har expanderat sedan starten år 1990. Omsättningen år 1997 uppgick till cirka 21 miljoner kronor.

text: Essilor är en av Sveriges ledande leverantörer av glasögonglas. Företaget, som är ett helägt dotterbolag till Essilor International S.A. med säte i Frankrike, tillhandahåller ett brett sortiment av enkelslipade, bifokala samt progressiva glas, både i plast- och mineralutförande. Omsättningen år 1997 uppgick till cirka 96 miljoner kronor.

text: Optimum har anfört i huvudsak följande.

text: I januari 1995 ingick Optimum och Essilor ett avtal varvid Optimum erhöll rabatter på hela Essilors sortiment, således även de mest kvalitativa glasen. Mellan februari och april 1995 annonserade Optimums franchisetagare i Hässleholm vid ett flertal tillfällen i lokalpressen. Det visade sig senare att den konkurrerande Synsamhandlaren i Hässleholm hade kontaktat Essilor och uttryckt sitt ogillande över att Glasögonmagasinet sålde Essilors produkter till så låga priser. Optimum har även annonserat den 8 och 10 juli 1995 i regionala tidningar. Det har vid båda annonstillfällena tydligt framgått att butikerna saluför Essilors produkter.

text: P.g.a. att åtminstone några av Optimums konkurrenter hade hotat med en köpbojkott av Essilors produkter försökte Essilor med början våren 1995 få Optimum att acceptera ett marknadsföringsförbud av Essilors produkter. Optimum motsatte sig detta och erbjöds därvid något bättre rabatter än i januariavtalet, dock ingen rabatt på det högkvalitativa progressiva glaset Varilux Comfort Ormil. Essilor utsatte Optimum för påtryckningar i form av hot om att rabatterna helt skulle upphöra och hot om leveransvägran om Optimum inte accepterade anbudet. Trots att januariavtalet skulle gälla i två år kände sig Optimum tvunget att acceptera ett nytt avtal innehållande marknadsföringsförbud. Detta avtal, nedan kallat rabattavtalet, undertecknades hösten 1995.

text: Såvitt Optimum känner till har inga andra återförsäljare avtal med Essilor med motsvarande marknadsföringsförbud. Tvärtom är marknadsförings- och annonsstöd vanligt i branschen. Essilor har sådana avtal med andra stora återförsäljarkedjor. Marknadsföringsförbudet i avtalet med Optimum har tillkommit p.g.a. konkurrenternas hot om köpbojkott av Essilors produkter. Essilor har därvid försökt att "dölja" sin försäljning till Optimum.

text: Den 5 februari 1996 sade Essilor upp rabattavtalet med hänvisning till att Optimum brutit mot avtalet genom att franchisetagare vid två tillfällen använt Essilors varumärke i sin annonsering. I uppsägningshandlingen anger Essilor att Optimums annonsering "kan få kännbara konsekvenser för Essilor". Detta är ytterligare ett tecken på att Optimums lågprisförsäljning av Essilors produkter blivit känd för Optimums konkurrenter och att dessa har kontaktat Essilor och därvid framfört hot om bojkott såvida inte Essilor vidtar åtgärder mot Optimums försäljning.

text: Från år 1992 t.o.m. första kvartalet år 1996 var Essilor Optimums huvudleverantör. Från maj 1996 har Rodenstock varit huvudleverantör. Optimum bestämde sig för att byta huvudleverantör omedelbart efter det att Essilor överraskande sade upp rabattavtalet. Optimum saknade anledning att tro annat än att Essilor betraktade Optimum som en stor och viktig återförsäljare av Essilors produkter. Bytet av huvudleverantör berodde således på rabattavtalets upphörande.

text: År 1995 köpte Optimum glasprodukter från Essilor för närmare 8 miljoner kronor. Perioden januari – juni 1996 var motsvarande belopp cirka 2,3 miljoner kronor medan inköpen för perioden juli – december 1996 uppgick till 311 000 kronor. År 1997 var inköpen 78 000 kronor och för perioden januari – maj 1998 32 000 kronor. Förklaringen till att inköpen från Essilor sjönk så markant under mitten av 1996 var att Essilor sade upp avtalet med Optimum i maj det året. Det av Essilor angivna skälet var att Optimum brutit mot avtalet genom att dess franchisetagare använt Essilors varumärke i annonsering. I och med att avtalet sades upp upphörde de ovan beskrivna rabatterna till Optimum att gälla. Eftersom Optimum har känt sig tvunget att fortsätta köpa produkter från Essilor efter prishöjningarna har Optimum orsakats ekonomisk skada. Prishöjningarna, som inte är sakligt grundade, innebär att Optimum diskrimineras i förhållande till konkurrenterna. För detta resonemang talar även att från det att Optimum började köpa från Essilor år 1993 har Optimum hela tiden ökat sina inköp till dess Essilor sade upp avtalet våren 1996. Ökade inköp brukar ge lägre priser, inte högre. Mot bakgrund av att Optimum under första hälften av nittiotalet ökat sina inköp från Essilor ter sig uppsägningen av rabattavtalet ologiskt och stridande mot den allmänna principen att stora inköp och volymer ger rabatter.

text: Essilors varumärke har inte använts så att det gett sken av ett samband mellan företagen. Varumärket har placerats bredvid övriga varumärken som Optimum saluför. Att på detta sätt tala om vilka varumärken man saluför är vedertaget och vanligt. Optimum bestrider att varumärket använts otillåtet och återgivits i fel färg.

text: Olika glastillverkare använder olika tekniker för förminskning och förstoring vilket medför problem för användaren när denne skall vänja sig vid en annan leverantörs glas som tillverkats med annan teknik. Med hänsyn till att Optimum före rabattavtalets upphörande nästan uteslutande sålde Essilors glas blir den ekonomiska skadan av leveransvägran värre än om bytessvårigheten inte funnits. Essilors produkter ger det bästa resultatet för vissa kunder som behöver glasögon, varför företagets produkter inte är utbytbara mot andra konkurrerande produkter. Enligt Essilors egen uppfattning kan deras produkter inte likställas med konkurrenternas. Mot denna bakgrund har Optimum känt sig tvunget att köpa Essilors produkter trots prishöjningarna.

text: Innan rabattavtalet från hösten 1995 fanns inget marknadsföringsförbud. Dessförinnan gällde en överenskommelse där rabatter lämnades på samtliga produkter, således även de högkvalitativa glasen.

text: Essilors påstående att Optimum inte i alla delar håller den av Essilor eftersträvade standarden är felaktigt. Optimum håller högsta kvalitet på sina arbeten.

text: Leveransavstängning

text: Essilor meddelade den 7 maj 1998 att företaget framdeles inte skulle leverera några produkter till Optimum. Skälet som angavs var att Optimum gjort sig skyldigt till varumärkesintrång genom att använda Essilors varumärke i sin annonsering. Optimum bestrider varumärkesintrång. Det verkliga skälet bakom uppsägningen av avtalet är istället att Essilor utsatts för hot om eller verkställda köpbojkotter från Optimums konkurrenter som vill hindra eller försvåra för Optimum att sälja Essilors produkter till lägre priser än de själva gör. Essilor har till följd av detta beslutat att genom vägrade rabatter höja Optimums inköpspriser och - om inte detta hjälper – sluta leverera till Optimum.

text: Essilor har bestritt Optimums begäran om förbud och vitesföreläggande och i huvudsak anfört följande.

text: Bakgrund till 1995 års rabattavtal

text: Våren 1995 uppmärksammades Optimum i sydsvenska media. Optimum påstod oriktigt i sin butiksskyltning att företaget hade legitimerade optiker. Vidare hade Socialstyrelsen fått anmälningar rörande företagets affärsmetoder. Personal hade utan behörighet ställt ut remisser. Dessa skriverier blev under våren 1995 ett problem för Essilor som var huvudleverantör till Optimum och därmed kom att förknippas med kedjan. Essilor konstaterade att Optimum inte höll den standard som kunde förväntas av en optikerkedja. En förutsättning för att Essilors kvalitetsprodukter skall komma till sin rätt är att återförsäljarens personal har erforderlig kompetens. För att inte Essilors varumärke skulle skadas ytterligare påkallades förhandlingar med Optimum i syfte att förhindra att Essilors varumärke skulle förknippas med Optimums sätt att sköta verksamheten. Förhandlingarna ledde till rabattavtalet daterat hösten 1995. Essilor ville vid denna tidpunkt helst avveckla relationen med Optimum som inte höll en acceptabel standard på sina tjänster. Avtalet hade kort uppsägningstid. Mer komplicerade produkter uteslöts ur avtalet. Det avtalades vidare att Optimum inte ägde rätt att använda Essilors varumärke i sin marknadsföring. Det var Essilors förhoppning att Optimum omgående skulle hitta en ny huvudleverantör och att relationen kunde avbrytas. Så snart Optimum hittat en ny huvudleverantör sades avtalet upp. Detta skedde vid halvårsskiftet 1996 då Rodenstock blev Optimums huvudleverantör.

text: Essilor har inte lämnat Optimum rabatter sedan Rodenstock blev huvudleverantör. Genom att Rodenstock blev huvudleverantör gjorde Optimum merparten av sina inköp från det företaget. De tidigare volymerna från Essilor var därför inte längre aktuella. Inte heller de tidigare volymgrundade rabatterna. Det är Essilors policy att inte lämna rabatter vid inköp under visst belopp per år. Optimum har inte nått upp till denna nivå.

text: Essilor har inte träffat motsvarande marknadsföringsförbud med andra återförsäljare. Händelsen år 1995 var unik. Essilor anser sig ha rätt att i framtiden agera likadant om annan återförsäljare genom oseriös verksamhet skadar företagets varumärke.

text: Essilor bestrider att mer eller mindre förtäckta hot om köpbojkotter förekommit från Optimums konkurrenter. Många inom branschen var dock upprörda över Optimums sätt att sköta optikverksamhet.

text: Den försäljning som har skett till Optimum efter rabattavtalets upphörande i maj 1996 har gjorts genom sedvanliga beställningar. Några avtal som har reglerat försäljningen har inte träffats mellan parterna. Essilor har endast träffat leveransavtal med ett fåtal stora kunder. Den överväldigande delen småkunder har inga leveransavtal med Essilor. I 1995 års rabattavtal förband sig Optimum att inte använda Essilors varumärke i sin marknadsföring. Avtalet upphörde i maj 1996. Enligt Essilors förmenande strider Optimums användande av varumärket efter rabattavtalets upphörande mot gällande rätt.

text: Detaljistledet domineras av ett antal kedjor som samtliga har en eller flera huvudleverantörer vilka svarar för omkring 80 procent av leveranserna. Kedjorna kan förhandla sig till betydande volymrabatter. Vid sidan av de inköp som görs från huvudleverantören görs mindre inköp från andra leverantörer beroende på dels att dessa kan ha produkter som är attraktiva på marknaden, dels att kunden kan vilja ha ett identiskt glas med det som man har i befintliga glasögon. Byte av huvudleverantörer till de olika kedjorna sker med jämna mellanrum. Upphandling sker regelmässigt genom offertförfarande i konkurrens.

text: Leveransavstängning

text: Essilor vitsordar att man från ingången av maj 1998 vägrat Optimum fortsatta leveranser. Skälet är att Optimum vid ett flertal tillfällen har missbrukat Essilors varumärke vid marknadsföringen av sin butikskedja Glasögonmagasinet. Missbruket har skett genom otillåten användning av Essilors varumärke i reklamblad varvid varumärket även förvanskats genom att det återgivits i fel färg. Användandet av varumärket har skett i syfte att oriktigt legitimera Optimums ställning som återförsäljare av kvalitetsprodukter. Mot bakgrund av att Optimum under perioden januari - maj 1998 inköpt Essilorprodukter för endast 32 000 kronor torde försäljningen av dessa utgöra endast en bråkdel av Optimums totala försäljning. Användandet av varumärket ger en missvisande bild av Optimums förbindelse med Essilor som därför av förklarliga skäl inte vill användas som skyltnamn för Optimums verksamhet. Varumärket har inte heller använts för att marknadsföra Essilors produkter då dessa inte ens har förekommit i det aktuella reklambladet. Essilor har skriftligen påtalat att Optimum inte äger rätt att använda Essilors varumärke i reklamblad såsom skett. Optimum har dock inte godtagit denna ståndpunkt. Essilor har därför haft giltigt skäl för att avbryta förbindelserna med Optimum.

text: Essilors beslut att upphöra med leveranser till Optimum har inte föregåtts av några som helst kontakter, diskussioner eller överenskommelser med Optimums konkurrenter. Beslutet är till alla delar grundat på Optimums affärsbeteende.

text: Varilux Comfort Ormil

text: Samtliga större leverantörer av glasögonglas har tunna, progressiva plastglas som är likartade den typ av glas som Essilor tillhandahåller. Varilux Comfort Ormil är således en utbytbar produkt.

text: Övrigt

text: Konkurrensverket har i ärendet kontaktat Sveriges Optikleverantörers Förening samt Optikerförbundet. Enligt Sveriges Optikleverantörers Förening hade Essilor år 1997 en marknadsandel på 25 procent. Det finns ytterligare aktörer med marknadsandelar på omkring 20 procent. Essilor hade år 1997 en omsättning på omkring 96 miljoner kronor. De två näst största aktörerna hade en omsättning på 67 respektive 63 miljoner kronor.

text: När det gäller frågan om Essilor är dominerande på marknaden för tunna, progressiva plastglas, har organisationerna lämnat uppgifter vilka sammanfattas i det följande.

text: Progressiva glas och enkelslipade glas fyller olika behov hos bäraren. Olika tillverkare av glasögonglas har olika tekniska lösningar vad gäller exempelvis slipningen. Detta innebär att glas från olika tillverkare kan upplevas som olika av bäraren. Exempelvis kan nämnas att det perifera synfältet bryts på olika sätt beroende på vilket glas man har. Det kan därför upplevas som besvärande, åtminstone till dess man vant sig, att byta till ett nytt glasmärke. Den tekniska utvecklingen går dock snabbt och det glas som en gång var lämpligt kan vid bytestillfället ha ersatts av ett annat glas från en annan fabrikant. Vidare har olika tillverkare olika lösningar som i mycket specifika fall kan medföra att en person är hänvisad till ett visst fabrikat. Samtliga tillverkare har dock glas som kan korrigera alla vanligt förekommande synfel. Samtliga stora leverantörer av glasögonglas tillhandahåller både plast- och mineralglas.

text: KONKURRENSVERKETS BEDÖMNING

text: Konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på marknaden.

text: Optimum gör gällande att Essilors uppsägning av rabattavtalet i februari 1996 samt den slutliga leveransvägran i maj 1998 har föregåtts av kontakter mellan Essilor och Optimums konkurrenter och har utmynnat i direkta eller indirekta överenskommelser mellan dessa parter att försvåra verksamheten för Optimum. Vidare utgör Essilors vägran att leverera glaset Varilux Comfort Ormil enligt Optimum ett missbruk av Essilors dominerande ställning.

text: Konkurrensverket har därför att ta ställning till dels om rabattavtalets uppsägning och den slutgiltiga leveransavstängningen föregåtts av kontakter mellan Optimums konkurrenter och Essilor, dels om Essilors vägran att leverera glaset Varilux Comfort Ormil utgör ett missbruk av företagets dominerande ställning.

text: Uppsägningen av rabattavtalet

text: Företrädare för Optimum har i skriftliga intyg detaljerat återgivit vad som sagts av representanter för Essilor under åren 1995 och 1996. Dessa uppgifter ger vid handen att kontakter har förekommit mellan Essilor och Optimums konkurrenter och att dessa har uttryckt sitt missnöje med hur Optimum bedriver sin verksamhet. Optimum har bl.a. gjort gällande att Essilors nuvarande verkställande direktör i samband med förhandlingar med Din Optiker år 1996 sagt till Lars Andersson, dåvarande inköpare och marknadschef på Din Optiker, att det vore olyckligt att säga upp samarbetet med Optimum, men att det var nödvändigt eftersom Essilor annars skulle förlora andra kunder som uttryckt sitt missnöje med Optimums låga priser.

text: Konkurrensverket kan inte utesluta att Optimum genom företagets lågprisprofil har upplevts som en besvärande konkurrent av andra aktörer på optikmarknaden. Essilor vitsordar dessutom att det inom branschen har uttryckts missnöje över Optimums verksamhet. Att etablerade aktörer inte uppskattar lågpriskonkurrenter är inte ovanligt. Konkurrensverket saknar skäl att tro att Optimums konkurrenter stillatigande har iakttagit Optimums etablering och expansion. Uppgifterna, som intygas av Optimums företrädare, pekar vidare på att andra återförsäljare av glasögon har framfört kritiska synpunkter till Essilor.

text: Avtalet som ingicks hösten 1995 mellan Optimum och Essilor stadgar uttryckligen att "Optimum förbinder sig att inte använda Essilors varumärken eller firmanamn i sin marknadsföring eller i övrigt i sin verksamhet" (p 3 i avtalet). Det är ostridigt att Optimum efter avtalets ingående har använt Essilors varumärke i sin marknadsföring.

text: Essilor har uppgett att företaget vid ingåendet av rabattavtalet ville avveckla relationen med Optimum. Skälet var skriverierna våren 1995 då en ofördelaktig bild av Optimum framställdes i pressen. Mot denna bakgrund infördes marknadsföringsförbudet i rabattavtalet, eftersom Essilor inte önskade sammankopplas med Optimum och dess butiker.

text: När Essilor fick kännedom om att Optimum använt Essilors varumärke i sin annonsering sade Essilor upp avtalet till upphörande efter den stadgade uppsägningstiden på tre månader. Essilor har förnekat att uppsägningen har föregåtts av kontakter med Optimums konkurrenter. Enligt Essilor har uppsägningen berott på Optimums beteende.

text: Oaktat att det för Konkurrensverket inte förefaller orimligt att Optimums konkurrenter har upplevt företaget som en besvärande konkurrent på marknaden och att de därför som Optimum gjort gällande har framfört kritiska synpunkter till Essilor, finner Konkurrensverket att det inte går att utesluta att uppsägningen av rabattavtalet kan ha berott på Optimums beteende och händelserna våren 1995. Eftersom förutsättningar därför saknas att tillämpa

text: 6 §

text: KL, vidtar Konkurrensverket ingen åtgärd med stöd av denna bestämmelse.

text: Leveransavstängningen våren 1998

text: Efter det att rabattavtalet hade upphört att gälla fortsatte Optimum att köpa mindre kvantiteter från Essilor. Dessa kvantiteter motiverade inte de volymrabatter Optimum tidigare hade åtnjutit.

text: Optimum har använt Essilors varumärke i sin annonsering sedan rabattavtalet upphört. Något uttryckligt marknadsföringsförbud har, vad Konkurrensverket erfarit, inte funnits sedan dess. Essilor har oaktat detta hävdat att Optimum gjort sig skyldigt till varumärkesintrång. Optimum å sin sida gör gällande att det verkliga skälet till leveransavstängningen är påtryckningar från Optimums konkurrenter.

text: Även om Optimum har upplevts som en besvärande konkurrent och andra aktörer på marknaden har uttryckt missnöje med hur företaget bedriver sin verksamhet kan Konkurrensverket inte heller beträffande denna händelse utesluta att den beror på andra saker än påtryckningar från Optimums konkurrenter. Inte heller i denna del finns det således förutsättningar att ingripa med stöd av

text: 6 §

text: KL.

text: En säljare har i princip rätt att fritt välja vem han vill göra affärer med. Någon allmän kontraheringsplikt förekommer således inte i svensk rätt. Ett dominerande företags vägran att leverera kan emellertid under vissa omständigheter utgöra missbuk av företagets dominerande ställning och vara i strid med

text: 19 §

text: KL. Ett exempel är att ett dominerande företag utan saklig eller affärsmässig grund upphör att leverera varor till en befintlig kund.

text: Av de uppgifter som inhämtats från Sveriges Optikleverantörers Förening och Optikerförbundet framgår att progressiva glas är en skild produktmarknad från enkelslipade glas. Leverantörsföreningen saknar försäljningsuppgifter rörande specifika produktgrupper. De två största företagen avseende progressiva glas är dock sannolikt Essilor och Hoya. Dessa är ungefär lika starka på marknaden. Samtliga stora leverantörer av glasögonglas tillhandahåller progressiva glas, både i plast och mineral. Samtliga stora leverantörer har produkter som kan avhjälpa alla vanligt förekommande synfel. För konsumenter med vanligt synfel är alltså samtliga etablerade tillverkares produkter utbytbara. Endast i exceptionella fall kan någon leverantör ha en unik produkt. Det rör sig då om speciallinser på små marknader. Konkurrensverket finner mot denna bakgrund att Essilor inte kan anses vara dominerande på marknaden för progressiva glas. Inget har i ärendet framkommit som visar att glaset Varilux Comfort Ormil utgör en egen produktmarknad inom segmentet progressiva glas. Essilors vägran att leverera produkter till Optimum kan därför inte heller anses stå i strid med

text: 19 §

text: KL

text: Om Konkurrensverket i visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av det företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Ärendet är avslutat.

text: Detta beslut har fattats av rättschefen Kenny Carlsson. Föredragande har varit John Eckerberg. I den slutliga handläggningen har också konkurrensrådet Ulf Malmström deltagit.

text: Kenny Carlsson

text: John Eckerberg

text: Kopia till:

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

publisher: Konkurrensverket

title: Blekinge läns landsting – Anslutningstjänst Nationella Patientöversikten

org: kkv

text: Blekinge läns landsting – Anslutningstjänst till Nationella Patientöversikten

type: rubrik

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

type: stycke

text: Ärendet

text: Ärendet inleddes efter att Konkurrensverket uppmärksammat ett meddelande om frivillig förhandsinsyn där landstinget angav att det avsåg ingå avtal avseende köp av anslutningstjänst till den nationella patientöversikten utan föregående annonsering. Som skäl för direkttilldelningen angav landstinget att utpekad leverantör hade ensamrätt att tillhandahålla tjänsten samt att avtalet delvis avsåg kompletterande varuleveranser.

text: Av utredningen i ärendet har bland annat följande framkommit. Landstinget har den 7 september 2015 ingått ett ettårigt avtal med Tieto Sweden Healthcare & Welfare AB (Tieto) beträffande tillhandahållandet av anslutningstjänsten till den nationella patientöversikten. Av avtalet framgår att avrop från detta högst kan avse beställningar värda 500 000 kronor. Landstinget har i utredningen angett att avrop hittills skett till ett värde av 227 895 kronor.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket anser att ytterligare utredning inte är motiverad och att ärendet ska skrivas av. Bedömningen grundar sig på att landstinget enligt befintliga uppgifter genomfört avrop till ett värde som understiger gällande gränsvärde för direktupphandling samt att avrop från det granskade avtalet endast kan genomföras till ett samlat värde som även det understiger gällande gränsvärde. Det finns därmed inte något i befintlig utredning som tyder på att en överträdelse har skett.

text: Att ärendet skrivs av innebär inte att Konkurrensverket har tagit ställning till om agerandet har varit tillåtet.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Joel Lack.

text: Våra bedömningsgrunder

text: Vi bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i vår prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger vi in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen väger vi även in våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.

type: avgorande


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Haninge kommun

title: Tillsyn gällande Haninge kommuns upphandling av diverse varor/tjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Haninge kommuns upphandling av diverse varor/tjänster har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas. ______________________

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog ett tips och inledde mot bakgrund av det ett ärende mot Haninge kommun i syfte att närmare granska aktuella omständigheter samt utreda huruvida upphandlingen genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Skälen för beslutet

text: 2. Beslut om vilka upphandlingar som ska utredas närmare inom ramen för Konkurrensverkets upphandlingstillsyn fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Det aktuella ärendet prioriterades för fördjupad utredning med hänsyn till ett allmänpreventivt syfte då det kunde vara fråga om en otillåten direktupphandling.

text: 3. Konkurrensverket bedömer löpande i varje enskilt fall om det finns grund för en fortsatt utredning och hur en pågående utredning ska inriktas och vad som ska granskas vidare. Mot bakgrund av vad som framkommit under utredningen bedömer Konkurrensverket att det inte finns tillräckliga skäl att fortsätta utreda om upphandlingen av diverse varor/tjänster har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Therése Westermark Detta beslut kan inte överklagas. Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 332 Bedriva tillsyn gällande reglerna för valfrihetssystem

title: Nordanstigs kommun – förfrågan avseende valfrihetssystem för hjälp i hemmet

text: Nordanstigs kommun – Valfrihetssystem för hemtjänst

text: Konkurrensverkets beslut

text: Nordanstigs kommun har brutit mot

text: 1 kap. 2 § lagen (2008:962)

text: om valfrihetssystem (LOV) genom att i valfrihetssystem för hemtjänst uppställa villkor som på ett otillåtet sätt begränsar leverantörers rätt att anlita underleverantörer samt villkor som på ett otillåtet sätt reglerar de tilläggstjänster som leverantörer har rätt att utföra.

text: Ärendet

text: Som ett led i vår tillsyn av LOV har vi granskat ert förfrågningsunderlag ”Gällande hjälp i hemmet enligt

text: Socialtjänstlagen

text: (SoL)” som finns publicerat på Valfrihetswebben. Vid granskningen uppmärksammade vi följande delar i förfrågningsunderlaget:

text: Ni har uppgett att ni, efter att ha fört dialog med andra kommuner som redan infört LOV, ansett det relevant att begränsa leverantörers nyttjande av underleverantörer. Ni har även uppgett att ni har fört en dialog med de privata aktörerna avseende kravställningen och att de inte har haft några synpunkter på eller påtalat att begränsningen i nyttjandet av underleverantörer är ett hinder för deras verksamheter.

text: Avseende tilläggstjänster har ni uppgett att det under pågående revideringsarbete förts diskussioner om att kravet rörande tilläggstjänster ska ändras till att enbart avse en skyldighet för leverantören att till er lämna statistik över vilka tilläggstjänster som utförts samt i vilken omfattning.

text: Ni har vidare uppgett att det nuvarande kravet avseende tilläggstjänster grundar sig i att ni anser att det är av största vikt att det tydligt framgår för brukaren att det är just en tilläggstjänst och inget som ingår i vare sig biståndsbeslutet eller i den ordinarie hemtjänstens åtagande och taxa. Därför ställs krav på att tilläggstjänsten ska faktureras direkt till brukaren utan er inblandning samt att brukaren ska ha skrivit på en beställningshandling avseende tilläggstjänsten.

text: Att ni ställer som krav att leverantören ska kunna redovisa vilka tilläggstjänster och i vilken omfattning de utförts anser ni är relevant för uppföljningen av såväl innehållet i underlaget som för brukarnas behov av denna typ av tjänster i stort.

text: Ni har fått möjlighet att yttra er över vårt utkast till beslut, men ni har valt att inte lämna något yttrande.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedriver tillsyn över valfrihetssystemslagstiftningen i syfte att öka regelefterlevnaden och att bidra till en effektiv tillämpning av valfrihetssystemen. Tillsynen bedrivs bland annat genom tillsynsbeslut.

text: Rättsläget

text: Ett av syftena med valfrihetssystem är att skapa en mångfald av leverantörer som den enskilde kan välja mellan, vilket i sin tur leder till konkurrens och förbättrad kvalitet till nytta för den enskilde.

text: Grunden i valfrihetssystem är att alla leverantörer som uppfyller kraven ska kunna vara med och tävla på lika villkor. Det skapar god konkurrens mellan leverantörerna vilket är till nytta för den enskilde som brukar den tjänst som valfrihetssystemet avser.

text: Upphandlande myndigheter ska behandla leverantörer på ett likvärdigt och ickediskriminerande sätt samt iaktta principerna om öppenhet, ömsesidigt erkännande och proportionalitet när de tillämpar valfrihetssystem. Det följer av 1 kap. 2 § LOV. De grundläggande principerna i 1 kap. 2 § LOV är desamma som gäller enligt

text: 1 kap. 9 § lagen (2007:1091)

text: om offentlig upphandling.

text: Proportionalitetsprincipen innebär att den upphandlande myndigheten i en upphandling inte får ställa större krav på leverantören än vad som är nödvändigt och ändamålsenligt för den aktuella upphandlingen. Kraven måste också vara kopplade till föremålet för upphandlingen, det så kallade kontraktsföremålet.

text: Det finns ingen entydig rättspraxis från EU-domstolen eller Högsta förvaltningsdomstolen i frågan om hur en proportionalitetsbedömning generellt ska göras i offentliga upphandlingar eller i ett valfrihetssystem. I det här ärendet gör vi en helhetsbedömning av om de ifrågasatta villkoren gällande underleverantörer och tilläggstjänster är förenliga med proportionalitetsprincipen.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Ni har i förfrågningsunderlaget uppställt villkor om att underleverantörer endast kan anlitas för att utföra vissa uppgifter (städning, tvätt eller inköpsärenden). Ni har även uppställt villkor för så kallade tilläggstjänster. Utifrån de skäl som ni har anfört anser vi inte att de ifrågasatta villkoren är förenliga med proportionalitetsprincipen.

text: Vi anser att kravet som begränsar en leverantörs möjlighet att använda sig av underleverantörer kan medföra att färre leverantörer ansluter sig till valfrihetssystemet. Konsekvensen av att färre leverantörer ansluter sig blir en minskad valfrihet för den enskilde medborgaren och villkoret kan därför enligt vår mening motverka det grundläggande syftet med LOV, dvs. att skapa en mångfald av leverantörer.

text: Som förklaring till varför ni har uppställt ett villkor som begränsar användandet av underleverantörer har ni uppgett att det var ”relevant” att införa denna begränsning samt att ”de privata aktörerna” inte har ansett att begränsningen utgjorde ett hinder för deras verksamheter. Ni har, trots upprepade frågor från oss, inte närmare uppgett på vilket sätt eller varför ni ansett det relevant att införa begränsningen av användandet av underleverantörer.

text: Vid tolkningen av om ett villkor i ert förfrågningsunderlag är förenligt med principerna i LOV har inte frånvaron av synpunkter från privata aktörer någon betydelse. Vi anser att det finns skäl för er att ha kontroll över vilka underleverantörer som utför arbete inom valfrihetssystemet. Detta både för att ni ska kunna följa upp det utförda arbetet och för att ni ska kunna säkerställa att underleverantörerna har erforderlig kompetens. Enligt vår uppfattning får detta anses säkerställt genom de villkor ni har uppställt i förfrågningsunderlaget i punkterna 1.13 och 3.2. Där anges att (i) det ska framgå av ansökan vilka uppgifter som kommer att utföras av underleverantörer, att (ii) eventuella tillkommande underleverantörer under avtalstiden på förhand ska godkännas av kommunen samt att (iii) utföraren ansvarar för att anlitade underleverantörer uppfyller kraven i förfrågningsunderlaget. Det villkor som ni har ställt upp som möjliggör för leverantörer att anlita underleverantörer endast för utförande av vissa uppgifter kan därför inte anses nödvändigt.

text: Era villkor avseende hur en tilläggstjänst ska beställas samt hur fakturering och redovisning av utförda tilläggstjänster ska ske är inte heller förenliga med proportionalitetsprincipen.

text: Enligt proportionalitetsprincipen får, som framgått ovan, inga krav på leverantören vara större än vad som är nödvändigt och ändamålsenligt för den aktuella upphandlingen. Dessutom måste kraven vara kopplade till kontraktsföremålet. I förevarande fall är det hemtjänst som utgör kontraktsföremålet. Tilläggstjänsterna bygger på en överenskommelse mellan brukaren och leverantören och betalas av brukaren själv. Detta sker helt utan er inblandning. Därmed ska tilläggstjänsterna ses som fristående från kontraktsföremålet.

text: Ni har uppgett att kraven rörande fakturering och beställning av tilläggstjänster syftar till att göra det tydligt för den enskilde brukaren vad som ingår i ett biståndsbeslut respektive vad som utgör en tilläggstjänst.

text: Omfattningen av brukarens rätt till hemtjänst framgår av biståndsbeslutet. Det är ert ansvar att detta utformas på ett sådant sätt att hemtjänstens omfattning är tydlig för brukaren.

text: I förfrågningsunderlaget uppställs ett antal villkor som är ägnade att medföra att leverantören bidrar till att tydliggöra för brukaren vad som ingår i ett biståndsbeslut respektive vad som utgör en tilläggstjänst. Leverantören har ansvar för att det är tydligt för brukaren när en tilläggstjänst erbjuds. Det framgår även att brukaren aldrig har skyldighet att använda sig av leverantörens tilläggstjänster. Därtill utgör det grund för omedelbar hävning av avtalet mellan er och leverantören om leverantören täcker en brukares utökade behov av hemtjänst genom att

text: utföra tilläggstjänster istället för att meddela det utökade behovet till era biståndshandläggare.

text: Mot denna bakgrund är vår bedömning att det går att åtgärda eventuella otydligheter avseende vad som ingår i ett biståndsbeslut respektive vad som utgör en tilläggstjänst på annat sätt än de villkor som ni har uppställt.

text: Ni har uppgett att villkoret på att leverantören ska kunna redovisa vilka tilläggstjänster som utförts och i vilken omfattning syftar till att ge er underlag för uppföljning av såväl ”innehållet i underlaget” som brukarnas behov av tilläggstjänster.

text: Villkoret avser redovisning av utförda tilläggstjänster. Föremålet för upphandlingen är hemtjänst. De skäl som ni har uppgett motiverar inte förekomsten av villkoret. Vi anser inte att skälet till varför villkoret har ställts upp är ändamålsenligt. Uppföljningen kan ske på annat sätt.

text: Slutsats

text: Vi anser att villkoret som förhindrar att leverantören i valfrihetssystemet för hemtjänst anlitar underleverantör för andra uppgifter än städning, tvätt eller inköpsärenden inte är förenligt med proportionalitetsprincipen i 1 kap. 2 § LOV.

text: Vi anser att villkoren avseende (i) hur leverantören i valfrihetssystemet för hemtjänst ska ta betalt för tilläggstjänster, (ii) hur leverantören får ta emot en beställning av tilläggstjänster från en brukare samt (iii) att leverantören ska kunna redovisa för er vilka tilläggstjänster, inklusive tjänsternas omfattning, som leverantören har utfört åt brukare av hemtjänst inte är förenliga med proportionalitetsprincipen i 1 kap. 2 § LOV.

text: Detta beslut kan komma att följas upp.

text: Detta beslut har fattats av stf. generaldirektören. Föredragande har varit Axel Asp.

text: HUR MAN ÖVERKLAGAR, bilaga 1.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Allbohus Fastighets AB - Inköp av styrsystem och tillhörande arbeten

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi öppnade ärendet efter att ha tagit del av uppgifter i massmedia om att ni skulle ha köpt styrsystem av ett namngivet företag utan att köpet först annonserats enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Under utredningen har ni förtydligat att ni inte köpt något styrsystem utan att det som köpts har varit styrarbeten och service. Inköpen ska enligt er ha skett under 2018 och genomförts både genom skriftliga och muntliga avtal, beroende på bakomliggande omständigheter. De skriftliga avtalen ingicks i maj och september 2019 medan de muntliga skett löpande under året. Sammantaget ska ni enligt er uppgift ha genomfört inköp till ett värde av drygt 2 100 000 kronor varav åtminstone 1 744 000 kronor hänför sig till de skriftliga avtalen.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av styrsystem och tillhörande arbeten. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att en utredning av de eventuella bristerna i ert agerande inte kan antas få en sådan effekt som det initialt bedömdes. De eventuella bristerna motiverar därmed inte ytterligare utredningsinsatser. -08 -049 10 2, .2 v2 08-7001600 , 4 40 08-245543 KKV1

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om den upphandlande myndigheten eller enheten också uppmärksammats i vår omvärldsanalys för den planerade tillsynen. Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: Volkswagen Group Sverige AB, Volkswagen Finans Sverige AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Fordon, färdmedel, resande

title: Volkswagen Group Sverige AB m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 53/2021 – Volkswagen Group Sverige AB m.fl.

text: Konkurrensverket har utrett en misstanke om att Volkswagen Group Sverige AB (VGS) och/eller Volkswagen Finans Sverige AB (VFS) har överträtt förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: (FEUF), genom att tillämpa ett absolut områdesskydd varigenom försäljning av nya bilar till slutkunder i utlandet förhindrats.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2021-07-07 (Dnr 53/2021)

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ta del av beslutet

text: KONKURRENSVERKET

text: Misstänkt konkurrensproblem - export av nytillverkade bilar

text: Misstanken uppstod genom ett tips som inkom till Konkurrensverket där tipsaren uppgett att denne inte hade tillåtits att köpa en ny Volkswagen Personbil för export hos återförsäljaren Bilmetro AB (Bilmetro). Av tipset framgick också att Bilmetro hänvisade till sitt avtal med VGS som skäl för att bilar inte kunde säljas för export, och att Bilmetro endast kunde leverera bilar till personer som har personnummer och är skrivna i Sverige.

text: KONKURRENSVERKET

text: Bilmetro är en svensk auktoriserad återförsäljare av Volkswagens fordon som har verksamhet på sammanlagt elva orter i Mellansverige.

text: Av

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101.1 FEUF

text: framgår att det är förbjudet för företag att ingå avtal som har till syfte att dela upp marknader I detta avseende har EU domstolen slagit fast att avtal som syftar till att återupprätta avskärmningar av nationella marknader motverkar fördragets mål att integrera dessa marknader genom upprättandet av den inre marknaden. Avtal som syftar till att avskärma de nationella marknaderna vid de nationella gränserna eller som försvårar integrationen av de nationella marknaderna ska således i princip anses utgöra avtal som har till syfte att begränsa konkurrensen i den mening som avses i

text: artikel 101.1 FEUF

text: En leverantör får inte begränsa en återförsäljares möjlighet att sälja till en slutkund belägen utanför återförsäljarens tilldelade område 1 det fall att kunden själv har tagit initiativ till köpet, s.k. passiv försäljning. Detta gäller oavsett om slutkunden är privatperson eller företagskund. En sådan begränsning innebär nämligen ett absolut områdesskydd vilket har till sitt syfte att dela upp den inre marknaden.

text: VGS avtal med Bilmetro innehåller inte några begränsningar vad gäller försäljning av nya Volkswagen Personbilar till slutkunder eller andra auktoriserade återförsäljare inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), Storbritannien och Schweiz. Avtalet tillåter även försäljning genom ett av slutkunden anlitat ombud.

text: Bilmetro har uppgett att avtalet med VGS inte innehåller några hinder för exportförsäljning till slutkunder. Bilmetro har också uppgett att det inte förkommer några påtryckningar från VGS vad gäller exportförsäljning.

text: I de initiala kontakterna med Konkurrensverket hänvisade Bilmetro till att VFS inte beviljar finansiering om kunden inte har deklarerad inkomst i Sverige. Konkurrensverkets utredning har emellertid inte funnit indikationer på att VFS

text: KONKURRENSVERKET

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: . De företag som berörs av förfarandet och/eller verksamheten kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 § konkurrenslagen

text: . Särskild talan om förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap 1 § konkurrenslagen

text: (eller enligt

text: artikel 101 FEUF

text: ) väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av tf. biträdande enhetschefen Katarina Magnusson Föredragande har varit ekonområdet Johan Selin. Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter. Katarina Magnusson Johan Selin Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats. Kopia till: Volkswagen Group Sverige AB Volkswagen Finans Sverige AB Bilmetro AB


motpart: Karlskrona kommun

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Tillsyn gällande Karlskrona kommuns upphandling av diverse varor/tjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Karlskrona kommuns upphandling av diverse varor/tjänster har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas. ______________________

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog ett tips och inledde mot bakgrund av det ett ärende mot Karlskrona kommun i syfte att närmare granska aktuella omständigheter samt utreda huruvida upphandlingen genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Skälen för beslutet

text: 2. Beslut om vilka upphandlingar som ska utredas närmare inom ramen för Konkurrensverkets upphandlingstillsyn fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Det aktuella ärendet prioriterades för fördjupad utredning med hänsyn till ett allmänpreventivt syfte då det kunde vara fråga om en otillåten direktupphandling.

text: 3. Konkurrensverket bedömer löpande i varje enskilt fall om det finns grund för en fortsatt utredning och hur en pågående utredning ska inriktas och vad som ska granskas vidare. Mot bakgrund av vad som framkommit under utredningen bedömer Konkurrensverket att det inte finns tillräckliga skäl att fortsätta utreda om upphandlingen av diverse varor/tjänster har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Therése Westermark Detta beslut kan inte överklagas. Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Alf Kraft Glasmästeri AB

title: Påstått missbruk - försäkringsbolagens upphandling av verkstadstjänster

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – Försäkringsbolags upphandling av verkstadstjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Alf Kraft Glasmästeri AB har begärt att Konkurrensverket ska förklara att Trygg-Hansa Försäkrings AB missbrukar sin dominerande ställning genom att agera otillbörligt vid avtalsupphandling rörande glasmästeritjänster.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakkunniga Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Jacob Bolin.

text: Ann-Sofie Eriksson Jacob Bolin

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


title: Försvarsmaktens anskaffning av stödtjänster vid införandet av nytt system samt andra tjänster vid Lv 6

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet och kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av Försvarsmaktens agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har i en tidningsartikel i Hallandspostens utgåva av den 6 september 2013 uppmärksammat att Saab AB (Saab) öppnat ett nytt kontor i Halmstad. Syftet med öppnandet av kontoret är att möjliggöra för Saab att vara nära sin kund Lv 6 i arbetet med att tillhandahålla stöd vid införandet av ett nytt system. Utöver detta syfte angavs det i artikeln att Saab hade en uttalad förhoppning om att bli en mellanhand för alla typer av service och underhåll för Lv 6. Mot bakgrund av uppgifterna i tidningsartikeln efterfrågade Konkurrensverket en redogörelse från Försvarsmakten för innehållet i och omfattningen av det stöd som Saab ska tillhandhålla.

text: Försvarsmakten har i sin svarskrivelse samt vid telefonsamtal lämnat huvudsakligen följande uppgifter. Försvarsmakten har sedan 2012 ett avtal med Saab beträffande köp av aktuella utbildningstjänster. Detta avtal har upprättats efter att Försvarsmakten genomfört ett förenklat förfarande enligt lagen (

text: ) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet.

text: Utöver detta har diskussioner förts med Saab om en avsiktsförklaring beträffande samarbete om kompetens- och personalförsörjning främst rörande deltidsanställd personal inom Försvarsmakten. Med beaktande av riksdagens beslut att värnplikt ska vara vilande i fredstid kommer huvuddelen av Försvarsmaktens gruppbefäl, soldater och sjömän att vara deltidsanställda. Detta innebär att en stor del av Försvarsmaktens medarbetare har sin huvudsakliga sysselsättning hos en civil arbetsgivare vilket innebär att Försvarsmakten måste bygga goda långsiktiga -05 -023 1 02 , 08-24 55 43 .4 v1 , 5 20 KKV1

text: relationer för att hitta lösningar och samverkansmöjlighet med dessa arbetsgivare i syfte att underlätta tjänstgöring och utbildning huvudsakligen beträffande den personal som är deltidsanställd inom Försvarsmakten.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns det mot bakgrund av befintliga uppgifter inte tillräckliga skäl att ytterligare utreda ärendet. Ärendet ska därför avskrivas.

text: Detta beslut har fattats av biträdande avdelningschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Mattias Berger.


title: Region Halland - dokumentationsplikt

text: Region Halland - dokumentationsplikt

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om er dokumentation av direktupphandlingar. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Magnus Johansson. Föredragande har varit Karin Montelius.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


motpart: Kungsbacka kommun

title: Tillsyn gällande Kungsbacka kommuns upphandling av diverse varor/tjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Kungsbacka kommuns upphandling av diverse varor/tjänster har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas. ______________________

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog ett tips och inledde mot bakgrund av det ett ärende mot Kungsbacka kommun i syfte att närmare granska aktuella omständigheter samt utreda huruvida upphandlingen genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Skälen för beslutet

text: 2. Beslut om vilka upphandlingar som ska utredas närmare inom ramen för Konkurrensverkets upphandlingstillsyn fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Det aktuella ärendet prioriterades för fördjupad utredning med hänsyn till ett allmänpreventivt syfte då det kunde vara fråga om en otillåten direktupphandling.

text: 3. Konkurrensverket bedömer löpande i varje enskilt fall om det finns grund för en fortsatt utredning och hur en pågående utredning ska inriktas och vad som ska granskas vidare. Mot bakgrund av vad som framkommit under utredningen bedömer Konkurrensverket att det inte finns tillräckliga skäl att fortsätta utreda om upphandlingen av diverse varor/tjänster har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Therése Westermark Detta beslut kan inte överklagas. Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Vänerlinjen AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - underprissättning; transporter

text: Vänerlinjen AB c/o Advokat Lars-Olof Svensson Tisell & Co Advokatfirma AB Box 7324 103 90 STOCKHOLM

text: Vänerlinjen AB:s anmälan avseende SJ:s prissättning

text: Vänerlinjen AB har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 11 juni 1998 yrkat att verket utreder SJ:s kostnads- och konkurrensförhållanden och, om verket finner de förhållanden som påtalas i anmälan utredda, vidtar åtgärder mot SJ enligt

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: . Anmälan avser primärt transporter av olja mellan Göteborg och orter vid Vänern men berör även SJ:s prissättning i stort.

text: Konkurrensverket har i ärendet varit i kontakt med kunder till transportörerna på berörd linje.

text: Flera ärenden hos Konkurrensverket har, liksom detta ärende, avsett SJ:s prissättning och dess agerande gentemot konkurrenter. Ett sådant ärende, som rör ifrågasatt missbruk av dominerande ställning genom underprissättning (BK Tåg AB), är för närvarande under prövning i Stockholms tingsrätt.

text: Konkurrensverket har att i varje enskilt fall ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: Enligt verkets bedömning föreligger inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i

text: konkurrenslagen

text: fortsatt granska de förhållanden som påtalas i Vänerlinjens skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade företeelsen.

text: Ärendet avskrivs.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Barbro Forsberg. Föredragande har varit avdelningsrådet Sören Dahlén.

text: Barbro Forsberg

text: Sören Dahlén


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

beslutstyp:
Åtagande
Beslut från domstol

motpart: Caparol Sverige AB

nyckelord:
10 Konkurrensbegränsande samarbete
Detalj- och dagligvaruhandel
Bostad, lokal och kontor

title: Eco-Boråstapeter

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 532/2004 – Eco-Boråstapeter AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2005-12-13 (Dnr 532/2004)

text: Åtagande att i avtal med återförsäljare inom ramen för ett selektivt återförsäljarsystem upphöra med tillämpning av ett marknadstäckningsvillkor och att övrigt i tillämpa återförsäljarsystemet på ett ickediskriminerande sätt.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: (Dnr 993/2005)

text: Konkurrensverket godtog Eco-Boråstapeters åtagande och yrkade i Stockholms tingsrätt att åtagandet skulle förenas med ett vite på 1 miljon kronor.

text: Ta del av Konkurrensverkets ansökan

text: Tingsrätten

text: 2006-02-28 (Ä 33203-05)

text: STR ålade Eco-Boråstapeter vid vite på 1 miljon kronor att följa åtagandet.

text: Ta del av beslut från Tingsrätten

text: Eco-Boråstapeter AB , 556006-0625, Box 1 , 503 05 Borås

text: Ombud: advokaten Björn Nicolai, Advokatfirman Vinge KB, Box 11025, 404 21 Göteborg

text: Saken

text: Konkurrensbegränsande samarbete; fråga om godtagande av åtagande enligt

text: 23 a § konkurrenslagen (1993:20)

text: Beslut

text: Konkurrensverket godtar Eco-Boråstapeter AB:s åtagande, se bilaga.

text: Konkurrensverkets skäl

text: Bakgrund

text: 1. I maj 2004 inledde Konkurrensverket, efter ett klagomål, en utredning avseende Eco-Boråstapeter AB:s, nedan Eco-Boråstapeter, återförsäljarsystem. Det framkom härvid att Eco-Boråstapeter tillämpar ett selektivt återförsäljarsystem avseende Boråstapet-kollektionen.

text: 2. Eco-Boråstapeter har idag ca 230 selektivt utvalda auktoriserade återförsäljare av Boråstapet-kollektionen i Sverige. För att vara auktoriserad återförsäljare av Boråstapet-kollektionen kräver Eco-Boråstapeter att villkoren i dess återförsäljaravtal uppfylls. Ett av villkoren, det s.k. marknadstäckningsvillkoret, innebär att ett antal återförsäljare väljs ut med hänsyn till marknadstäckningen och kundunderlaget över landet.

text: 3. Marknadstäckningsvillkoret återfinns under punkten A i Eco-Boråstapeters återförsäljaravtal; ”Villkor för Boråstapeters återförsäljare (1997-11-27) (Reviderad 2000-03-14 och 2000-10-19)”, vilken har följande lydelse. ” Ändamål Boråstapeters verksamhet bygger på ett begränsat återförsäljarnät med stora rationella flöden. Syftet är att uppnå en funktionell marknadstäckning över hela landet. ”

text: Företaget

text: 4. Eco-Boråstapeter tillverkar tapeter för såväl privatkonsumenter som yrkeskunder. För 2004 redovisade företaget en omsättning på ca 263 miljoner kronor. Eco-Boråstapeter ägs av ca 300 aktieägare. Färg- och tapethandlare (dvs. återförsäljare) innehar sammantaget 64 % av aktierna. Alcro-Beckers AB äger 14 % av aktierna, Tapetterminalen AB 10 %, Akzo Nobel Decorative Coatings AB 6 % och övriga aktieägare äger 6 % av aktierna.

text: 5. Under år 2002 förvärvade Boråstapeter AB inkråmet i företaget Eco AB vilket bl.a. omfattade lager av tapeter från Eco AB. I september 2003 ändrade Boråstapeter AB sin firma till Eco-Boråstapeter.

text: Rättslig bedömning

text: 6. Konkurrensverket har gjort en preliminär bedömning av ovan beskrivna återförsäljarsystem. Sammanfattningsvis har Konkurrensverket kommit fram till följande.

text: Relevant marknad

text: 7. Konkurrensverket anser att den relevanta marknaden bör avgränsas till marknaden för försäljning av tapeter till yrkeskunder i Sverige.

text: Förbudet i

text: 6 § konkurrenslagen

text: och artikel 81 i EG-fördraget

text: 8. Genom det selektiva återförsäljarsystemet har Eco-Boråstapeter ingått avtal med vissa återförsäljare om leverans av Boråstapet-kollektionen. Genom att ingå i det selektiva systemet får återförsäljarna anses i samförstånd med Eco-Boråstapeter ha accepterat företagets försäljningssystem som innebär att endast ett visst antal återförsäljare inom ett geografiskt område får ingå i det selektiva återförsäljarsystemet. Avtalskriteriet i

text: 6 § konkurrenslagen

text: (KL) är därmed uppfyllt.

text: 9. Avtalen har ett konkurrensbegränsande syfte eller ger ett sådant resultat. Konkurrensbegränsningen är märkbar på den relevanta marknaden.

text: 10. Konkurrensbegränsningen anses märkbart kunna påverka handeln mellan medlemsstater, varför artikel 81 i EG-fördraget bedöms vara tillämplig.

text: 11. Förutsättningarna för undantag enligt

text: 8 §

text: KL och artikel 81.3 i EG-fördraget föreligger inte vad avser marknadstäckningsvillkoret i återförsäljarsystemet.

text: Partens inställning

text: 12. Eco-Boråstapeter delar inte Konkurrensverkets preliminära avgränsning av relevant produktmarknad utan anser att relevant produktmarknad är marknaden för väggbeklädnad.

text: 13. Eco-Boråstapeter anser att villkoren för undantag avseende marknadstäckningsvillkoret i företagets återförsäljarsystem jämlikt

text: 8 §

text: KL och artikel 81.3 i EG-fördraget är uppfyllda.

text: Åtagande enligt

text: 23 a §

text: KL

text: 14. I

text: 23 a § första stycket

text: KL stadgas följande:

text: ”Har fråga uppkommit om ett företag överträder något av de förbud som avses i 23 § första stycket får Konkurrensverket, om företaget åtar sig att vidta åtgärder som medför att verket inte längre ifrågasätter att någon överträdelse föreligger, besluta att godta åtagandet. Verkets beslut får avse en bestämd tid. Så länge beslutet gäller får verket i de avseenden åtagandet omfattar inte meddela något åläggande enligt 23 §.”

text: 15. Efter det att Eco-Boråstapeter tagit del av Konkurrensverkets preliminära bedömning har företaget kommit in med ett åtagande enligt

text: 23 a §

text: KL som innebär att sista meningen under punkten A i återförsäljaravtalet; ” Syftet är att uppnå en funktionell marknadstäckning över hela landet ”, stryks i avtalet vilket medför att det ovan nämnda marknadstäckningsvillkoret tas bort.

text: 16. Av åtagandet framgår också att ” Eco-Boråstapeter åtar sig vidare att tillse att ifrågavarande distributionssystem är och kommer att förbli öppet och icke-diskriminerande i den meningen att samtliga företag, som uppfyller de objektiva kvalitativa kriterierna i Återförsäljaravtalet, kommer att upptas såsom återförsäljare av Boråstapeter med motsvarande villkor som övriga återförsäljare ”.

text: 17. Eco-Boråstapeters åtagande att ta bort marknadstäckningsvillkoret från återförsäljaravtalet och i övrigt tillämpa återförsäljarsystemet på ett icke-diskriminerande sätt medför att Konkurrensverket inte längre finner skäl att ingripa mot företaget. Konkurrensverket godtar därför Eco-Boråstapeters åtagande.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Hanna-Lotta Nielsen .

text: Claes Norgren Hanna-Lotta Nielsen

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Reaxcer AB, Westan Logistik AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Distribution, logistik och transport

title: Reaxcer AB och Westan Logistik AB

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 532/2015 – Reaxcer AB och Westan Logistik AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2015-08-25 (Dnr 532/2015)

text: Konkurrensverket lämnar Reaxcer AB:s förvärv av ensam kontroll över Westan Logistik AB, 556785-5688, utan åtgärd.


title: Nacka kommun - dokumentationsplikt

text: Nacka kommun - dokumentationsplikt

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om er dokumentation av direktupphandlingar. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Magnus Johansson. Föredragande har varit Karin Montelius.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


motpart: Lessebo kommun

title: Tillsyn gällande Lessebo kommuns upphandling av diverse varor/tjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Lessebo kommuns upphandling av diverse varor/tjänster har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas. ______________________

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog ett tips och inledde mot bakgrund av det ett ärende mot Lessebo kommun i syfte att närmare granska aktuella omständigheter samt utreda huruvida upphandlingen genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Skälen för beslutet

text: 2. Beslut om vilka upphandlingar som ska utredas närmare inom ramen för Konkurrensverkets upphandlingstillsyn fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Det aktuella ärendet prioriterades för fördjupad utredning med hänsyn till ett allmänpreventivt syfte då det kunde vara fråga om en otillåten direktupphandling.

text: 3. Konkurrensverket bedömer löpande i varje enskilt fall om det finns grund för en fortsatt utredning och hur en pågående utredning ska inriktas och vad som ska granskas vidare. Mot bakgrund av vad som framkommit under utredningen bedömer Konkurrensverket att det inte finns tillräckliga skäl att fortsätta utreda om upphandlingen av diverse varor/tjänster har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Therése Westermark Detta beslut kan inte överklagas. Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Sinfra

title: Tillsyn gällande Sinfras tillgång till upphandlingsdokument

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling inom försörjningssektorerna; tillgång till upphandlingsdokument _______________________________

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket har vid en granskning av Svensk Inköpscentral för Infrastruktur Ekonomisk förenings upphandlingar publicerade innan mars 2026 konstaterat att inköpscentralen inte uppfyllde bestämmelserna om fri, direkt, fullständig och kostnadsfri tillgång till upphandlingsdokument enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling inom försörjningssektorerna.

text: Ärendet avslutas.

text: Konkurrensverkets utredning Ärendet

text: 1. Ärendet inleddes efter att ett tips inkommit till Konkurrensverket under sommaren 2025. I tipset uppgavs att Svensk Inköpscentral för Infrastruktur Ekonomisk förenings (Sinfra) upphandlingar enbart gick att ta del av via ett elektroniskt verktyg vars nyttjande var förenat med en kostnad. Det ifrågasattes om detta var förenligt med de grundläggande principerna om öppenhet, likabehandling och proportionalitet.

text: 2. Med anledning av uppgifterna inledde Konkurrensverket en granskning av Sinfras förfarande vid genomförande av upphandlingar.

text: Bakgrund

text: 3. Sinfra är en ekonomisk förening som bedriver inköpscentralverksamhet. Medlemmarna består till största delen av offentligt ägda bolag och

text: organisationer inom samhällsinfrastruktur. Medlemmarna är främst verksamma inom områdena energi, vatten och avlopp, avfall, fiber och hamnar.

text: 4. Syftet med Sinfras verksamhet är att förse medlemmarna med varor och tjänster via upphandlade ramavtal. Upphandlingarna genomförs bland annat genom lagen (

text: ) om upphandling inom försörjningssektorerna (LUF).

text: 5. Sinfras upphandlingar annonseras genom ett verktyg som tillhandahålls via en extern leverantör. Sedan mars 2026 har Sinfra övergått till ett annat externt verktyg än det som användes vid tidpunkten för det inkomna tipset.

text: Konkurrensverkets utredning och vad Sinfra har anfört

text: 6. Konkurrensverket har under utredningen inhämtat skriftliga uppgifter från Sinfra. Sinfra har i huvudsak uppgett följande. Sinfra har en framtagen upphandlingsprocess som bland annat inkluderar annonsering av upphandlingar i ett externt verktyg, det vill säga i en annonsdatabas. Sinfra har gjort en kontroll av att organisationens samtliga annonser i annonsdatabasen är publika och att tillgång till dokumenten inte är begränsad. Sinfras upphandlingar genomförs alltid över tröskelvärdena och finns också alltid publicerade i TED.

text: 7. Ett kostnadsfritt konto går att skapa i ett annat externt verktyg genom vilket det går att ta del av upphandlingsdokument och lämna anbud. Leverantörer behöver inte betala någon avgift för att få tillgång till upphandlingsdokumenten då varje organisation erbjuds ett kostnadsfritt konto per organisation för att ta del av upphandlingsdokument och tjänsten. Detta framgår av webbplatsen för den leverantör som tillhandahåller det externa verktyget.

text: 8. Kraven i

text: 10 kap. 8 §

text: LUF uppfylls då leverantörer får direkt tillgång till upphandlingsdokumenten utan mellanhänder via det externa verktyget genom vilket leverantörer kan ta del av upphandlingsdokument och lämna anbud. Tillgången är fullständig då samtliga dokument publiceras samtidigt som annonsen. Tillgången är kostnadsfri då det inte utgår någon avgift för att skapa ett konto per organisation för att ladda ner dokumenten. Vidare är tillgången fri då det inte ställs några otillbörliga krav för att få åtkomst till upphandlingsdokumenten. Detta styrks av skriftligt underlag från den externa leverantören.

text: Bedömning

text: 9. Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Rättsliga utgångspunkter

text: 10. Enligt

text: 10 kap. 8 § första stycket

text: LUF ska en upphandlande enhet vid annonsering om upphandling, förhandsannonsering och annonsering om projekttävling med elektroniska medel ge fri, direkt, fullständig och kostnadsfri tillgång till upphandlingsdokumenten från den dag då annonsen publiceras. Den internetadress där dokumenten finns tillgängliga ska anges i annonsen.

text: 11. Av

text: 10 kap. 8 § tredje stycket

text: LUF framgår att om enheten inte kan ge tillgång till något upphandlingsdokument enligt första stycket, ska myndigheten i annonsen upplysa om hur leverantörerna kan få tillgång till dokumentet på något annat sätt.

text: 12. Av den bakomliggande bestämmelsen i

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014

text: om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv

text: (LUF-direktivet) framgår att undantaget i tredje stycket avser särskilda situationer där fri, direkt, fullständig och kostnadsfri tillgång inte kan ges med just elektroniska medel. Det kan vara situationer när användningen av elektroniska medel kräver särskild utrustning eller särskilda verktyg, anordningar eller filformat. Enligt direktivet kan undantag också göras när tillgången behöver begränsas på grund av att upphandlingsdokumenten innehåller konfidentiella uppgifter. Detta undantag är således inte generellt tillämpligt och torde röra rena undantagsfall. Det är inte tillåtet att medge fler undantag från kravet på tillgång till upphandlingsdokument enligt LUF än vad som följer av LUF-direktivet.

text: 13. Av förarbetena till den svenska bestämmelsen framgår bland annat följande. Bestämmelsen i

text: 10 kap. 8 §

text: LUF reglerar den upphandlande enhetens skyldighet att göra upphandlingsdokumenten elektroniskt tillgängliga i samband med annonsering. Den gäller för samtliga annonserade förfaranden enligt 6 kap. och under hela annonseringstiden. Att upphandlingsdokumenten ska göras fritt och direkt tillgängliga hindrar inte att den upphandlande enheten kräver att leverantörerna ska genomgå en enkel registreringsprocedur i ett elektroniskt upphandlingssystem för att få tillgång till dokumenten, om enheten skulle anse att det är nödvändigt.

text: 14. Av doktrin framgår även att om upphandlingsdokumenten tillgängliggörs elektroniskt så får tillgång, kopiering eller distribution av upphandlingsdokument inte förenas med några kostnader.

text: Skälen för beslutet

text: 15. Kravet på fri, direkt, fullständig och kostnadsfri tillgång till upphandlingsdokument innebär enligt Konkurrensverket bland annat följande.

text: 16. Begreppet kostnadsfri utesluter enligt ordalydelsen alla kostnader för att ta del av underlaget. Även försumbara kostnader omfattas. Begreppet fri avser att tillgången inte får begränsas på något sätt. Tillsammans innebär detta att tillgången till upphandlingsdokument ska vara kostnadsfri utan begränsningar. Att kravet på kostnadsfri tillgång till upphandlingsdokumenten inte får begränsas ligger även i linje med de grundläggande upphandlingsrättsliga principerna, särskilt principerna om likabehandling och transparens.

text: 17. Konkurrensverket har vidare i sitt tillsynsarbete fått indikationer på att en begränsning som innebär att leverantörer endast kan ta del av upphandlingsdokument genom ett (1) kostnadsfritt konto per organisation kan medföra, eller i vart fall riskerar att medföra, ett hinder att konkurrera om offentliga kontrakt.

text: 18. Mot bakgrund av ovan bedömer Konkurrensverket att begränsningar i form av kostnader för att ta del av upphandlingsdokument inte är

text: förenliga med bestämmelsen i

text: 10 kap. 8 §

text: LUF och konstaterar att Sinfra under den granskade perioden fram till mars 2026 inte har levt upp till kravet i LUF i detta avseende.

text: 19. Av utredningen har framgått att Sinfra, under tiden som Konkurrensverkets utredning pågått, har övergått till ett annat verktyg än det som användes vid tidpunkten för det inkomna tipset.

text: 20. Med anledning av att Sinfra har upphört att använda det aktuella verktyget bedömer Konkurrensverket att det inte finns skäl att vidta ytterligare åtgärder inom ramen för granskningen.

text: 21. Konkurrensverket förutsätter att Sinfra vid genomförandet av sina upphandlingar framgent säkerställer att bestämmelserna om fri, direkt, fullständig och kostnadsfri tillgång till upphandlingsdokument uppfylls.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit upphandlingsrådet Pendar Solimani.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Ett tillsynsbeslut innebär inte ett förbud eller föreläggande. Det är således inte förenat med en sanktion i sig.

text: Hur man överklagar

text: Om ni anser att beslutet är felaktigt kan ni överklaga det till domstol genom att skicka ett skriftligt överklagande till Konkurrensverket. Ange i överklagandet vilket beslut ni överklagar och vilken ändring ni begär.

text: Eftersom ni är en part som företräder det allmänna ska överklagandet ha kommit in inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Om överklagandet har kommit in i tid skickar Konkurrensverket det vidare till Förvaltningsrätten i Stockholm.

text: Konkurrensverkets kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida.