beslutstyp:
Gryningsräd
Konkurrensskadeavgift
Beslut från domstol

motpart: Sanerings Companiet i Malmö AB, Sopkärlstvätt i Malmö AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Energi, miljö och avfall

title: Sanerings Companiet i Malmö AB och Sopkärlstvätt i Malmö AB

sammanfattning: Konkurrensverket har funnit att företagen Sanerings Companiet i Malmö AB och Sopkärlstvätt i Malmö AB bröt mot konkurrensreglerna när de kom överens om att de inte fick utföra tjänster som konkurrerade med varandras verksamhetsområden. Konkurrensverket har därför beslutat att Sopkärlstvätt i Malmö AB ska betala konkurrensskadeavgift på 1 219 000 kronor. Sanerings Companiet i Malmö AB beviljas eftergift från konkurrensskadeavgift.

text: Överenskommelsen

text: Sanerings Companiet i Malmö AB (”Sanerings Companiet”) har haft en överenskommelse med Sopkärlstvätt i Malmö AB (”Sopkärlstvätt”) som tillämpats mellan 2014 och 2019. Företagen kom i början av 2014 överens om att de inte skulle konkurrera med varandra utan i stället samarbeta mot övriga konkurrenter. Överenskommelsen uttrycktes i ett skriftligt avtal. I avtalet framgick även att företagen inte fick utföra tjänster som konkurrerade med varandras verksamhetsområden.

text: Företagen tillämpade överenskommelsen genom att enbart ägna sig åt sina respektive verksamheter och vidarebefordra förfrågningar av övriga tjänster till det andra företaget. Överenskommelsen tillämpades både i privata affärskontakter och i offentliga upphandlingar och var varken tidsmässigt eller geografiskt begränsad.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Konkurrensverket bedömer att Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt har överträtt förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen

text: genom att dela upp sina respektive marknader sinsemellan.

text: Grundtanken bakom konkurrensreglerna är att samtliga aktörer självständigt ska bestämma hur de avser agera på marknaden. Detta krav på oberoende utesluter varje direkt eller indirekt kontakt mellan aktörerna som har till syfte eller får till resultat att antingen påverka en faktisk eller potentiell konkurrents marknadsbeteende eller att avslöja för en sådan konkurrent hur man har beslutat att uppträda eller överväger att uppträda på marknaden.

text: Överenskommelsen mellan Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt ersatte ovissheten om motpartens framtida affärspolicy med ett praktiskt samarbete som innebar att företagen kunde ägna sig åt det egna verksamhetsområdet med vetskapen att de inte skulle konkurrensutsättas av varandra. Samarbetet innebar dessutom att företagen marknadsförde sina tjänster gemensamt och fördelade inkommande kunder efter uppdelningen av sina verksamheter.

text: Konkurrensskadeavgift och eftergift

text: Konkurrensverket har sedan mars 2021 egen beslutanderätt i frågor om konkurrensskadeavgift.

text: Enligt Konkurrensverkets beslut ska Sopkärlstvätt betala 1 219 000 kronor i konkurrensskadeavgift. Konkurrensskadeavgiften har tagits fram i enlighet med Konkurrensverkets ställningstagande 2021:1 enligt vilken det framgår hur vissa omständigheter kan påverka konkurrensskadeavgiftens storlek.

text: Beslut om konkurrensskadeavgift kan överklagas till Patent- och marknadsdomstolen.

text: Enligt Konkurrensverkets beslut beviljas Sanerings Companiet eftergift och slipper därför betala konkurrensskadeavgift. Företaget anmälde överträdelsen till Konkurrensverket i början av 2021 och ansökte om eftergift. Företaget har även under den efterföljande utredningen aktivt samarbetat med myndigheten, och Konkurrensverket bedömer sammantaget att förutsättningarna för att bevilja eftergift i ärendet är uppfyllda.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2022-12-01 (Dnr 121/2021)

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Sopkärlstvätt i Malmö AB har överklagat Konkurrensverkets beslut. Konkurrensverkets diarienummer för överklagandet är 846/2022.

text: Patent- och marknadsdomstolen

text: 2023-04-17 (PMÄ 19173-22) Patent- och marknadsdomstolen beslutar att skriva av ärendet och att Konkurrensverkets beslut står fast, efter att Sopkärlstvätt i Malmö AB återkallat sitt överklagande.

text: Relaterad information

text: Pressmeddelande 1 december 2022: Konkurrensverket bötfäller företag i saneringsbranschen

text: Konkurrensverkets ställningstagande (

text: ): Metod för fastställande av konkurrensskadeavgiftens storlek

text: Beslut om konkurrensskadeavgift; Konkurrensbegränsande samarbete – saneringsbranschen Konkurrensverkets beslut

text: 1. Sopkärlstvätt i Malmö AB, 556923-3629, och Sanerings Companiet i Malmö AB, 556477-5442, har överträtt förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, genom att från och med den 3 mars 2014, till och med den 16 maj 2019, ha ett avtal om att inte konkurrera med varandras verksamheter. Avtalet har inneburit att företagen delat upp marknaderna för sanerings- och rengöringstjänster och för tvätt av sopkärl, mellan sig.

text: 2. Sopkärlstvätt i Malmö AB ska betala konkurrensskadeavgift enligt

text: 3 kap. 5 § första stycket 1

text: KL för överträdelsen i punkt 1 med enmiljontvåhundranittontusen (1 219 000) kronor.

text: 3. Sanerings Companiet i Malmö AB ska erhålla eftergift från konkurrensskadeavgift i enlighet med

text: 3 kap. 12 § första stycket

text: KL.

text: Inledning och disposition

text: 4. Konkurrensverket fick i december 2020 information om att Sopkärlstvätt i Malmö AB (”Sopkärlstvätt”) och Sanerings Companiet i Malmö AB (”Sanerings Companiet”), två företag verksamma inom saneringsbranschen i framför allt Skåne, den 3 mars 2014 ingått ett skriftligt avtal som bland annat innehöll villkor om att företagen inte fick utföra tjänster som konkurrerar med varandras verksamheter. Detta gav upphov till misstankar om att företagen överträtt förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i

text: 2 kap. 1 §

text: KL. De uppgifter som Konkurrensverket mottog indikerade även att avtalet varit i kraft mellan företagen till åtminstone den 16 maj 2019.

text: 5. Konkurrensverkets beslut är disponerat enligt följande. Först ges en beskrivning av företagen och de personer som förekommer i ärendet samt av de aktuella marknadsförhållandena och bakgrunden till Sopkärlstvätts bildande. Därefter ges en närmare beskrivning av vad som framkommit i utredningen om företagens samarbete. Efter det ges en kort redogörelse för Konkurrensverkets handläggning och för Sopkärlstvätts yttrande över Konkurrensverkets utkast till beslut.

text: 6. I de efterföljande avsnitten beskrivs Konkurrensverkets skäl för beslutet, där Konkurrensverket först redogör för bedömningen av företagskriteriet och avtalskriteriet. Därpå följer en beskrivning av de relevanta marknader företagen är verksamma på och en bedömning av om företagen är konkurrenter, samt om förfarandet i fråga har till syfte att begränsa konkurrensen på ett märkbart sätt. Efter detta behandlas frågorna om accessorisk begränsning, undantag, samhandelseffekt respektive varaktighet. I det avslutande avsnittet behandlas frågan om konkurrensskadeavgift och eftergift från konkurrensskadeavgift för de inblandade företagen.

text: Konkurrensverkets utredning i ärendet

text: Företagen

text: Sanerings Companiet 7. Sanerings Companiet bildades 1993 och har sitt säte med huvudkontor i 1 2 Malmö. Företaget är huvudsakligen verksamt i Skåne med omnejd.

text: 8. Företagets verksamhet består i lokalvård, sanering, klotterborttagning, fasadvård, blästring, sopkärlstvätt och därmed förenlig verksamhet. Företagets tjänsteutbud är relativt brett, och bland tjänsterna kan främst nämnas olika typer av sanerings- och rengöringstjänster, såsom klottersanering, brandsanering, fasad-, tak- och marktvätt, garagerengöring, blästring och impregnering.

text: 9. Sanerings Companiets nettoomsättning 2020/21 uppgick till ca 28 miljoner kronor, och företaget hade under detta räkenskapsår ett tjugotal anställda.

text: Sopkärlstvätt 10. Sopkärlstvätt bildades 2013 och har sitt säte med kontor i Malmö. Företaget är huvudsakligen verksamt i Skåne.

text: 11. Företagets verksamhet består i tvättning av sopkärl, med därtill förenlig verksamhet. Tjänsteutbudet består primärt av tvätt av sopkärl, men även av tvätt och rengöring av utrymmen och behållare som soprum, sopnedkast, pantbehållare, kundvagnar och kundkorgar och tidigare även UWSbehållare.

text: 12. Sopkärlstvätts nettoomsättning 2021 uppgick till ca 12 miljoner kronor, och företaget hade under detta räkenskapsår ett tiotal anställda.

text: 13. Under en inledande period ägdes en minoritetsandel av aktierna i Sopkärlstvätt av Sanerings Companiet, vilket beskrivs närmare nedan under avsnittet ”Bildandet av Sopkärlstvätt och företagens samarbete”.

text: Marknadsförhållanden

text: 14. Saneringsbranschen utgörs av ett flertal verksamhetsområden som kan delas in i segmenten industriservice, skadeservice och kärnkraftsservice. Inom segmentet skadeservice ingår bland annat fastighetsrelaterade tvättoch saneringstjänster. Företag inom saneringsbranschen kan även tillhandahålla andra tjänster vilka snarare kan beskrivas som facility management eller ren städservice. I det följande redogörs översiktligt för saneringsbranschen, segmentet skadeservice samt för typiska sanerings- och rengöringstjänster, eftersom det i huvudsak är inom detta område som de i ärendet aktuella företagen är verksamma.

text: 15. Inom saneringsbranschen är det vanligt förekommande att företag erbjuder flera olika typer av saneringstjänster, samtidigt som det finns mer specialiserade aktörer med inriktning mot ett särskilt segment eller saneringstjänst. Det är även vanligt att företag använder sig av underleverantörer för att komplettera sitt tjänsteutbud. De saneringstjänster som störst andel företag i dagsläget erbjuder är högtrycksrengöring/blästring och klottersanering, vilket tillhandahålls av ca 80 procent av företagen i branschen. Andra vanligt förekommande tjänster är exempelvis brandsanering och sanering av mögel och svamp.

text: 16. Under de senaste åren har saneringsbranschen präglats av konsolideringar. Uppskattningsvis utgörs saneringsbranschen i Sverige av ungefär 150 företag av varierande storlek, där knappt hälften av företagen har 0–10 anställda medan en handfull företag har fler än 250 anställda. De personer som utför tjänsterna benämns saneringstekniker och ett vanligt arbetsredskap är olika former av högtryckstvätt som används tillsammans med eventuella rengöringsmedel eller kemikalier. Arbetsmetoder och redskap anpassas dock efter kundernas behov.

text: 17. De i ärendet aktuella företagens tjänsteutbud omfattar ett antal tjänster som främst kan sorteras in under segmentet skadeservice och kategorin fastighetsrelaterade sanerings- och rengöringstjänster, samt andra därtill relaterade underhållstjänster. Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt är inom detta område inriktade mot specifika grupper av tjänster.

text: 18. Sanerings Companiet har som huvudsaklig verksamhet högtrycksbaserad sanering och rengöring. Företaget erbjuder klottersanering, fasad-, tak- och marktvätt, garagerengöring, andra typer av saneringar samt komplementära

text: tjänster såsom blästring, impregnering, fågelskydd, målning, rensning av hängrännor och snöröjning.

text: 19. Sopkärlstvätts verksamhet är inriktad på sopsystemsrengöring, vilket bland annat innefattar tvätt av sopkärl, soprum, soptunnor, sopnedkast och UWSbehållare. Företaget erbjuder även tvätt av pantbehållare samt kundvagnar och korgar, vilka inte har koppling till sopsystem. Sopkärlstvätt erbjuder undantagsvis även snöröjning.

text: 20. Kunder som efterfrågar sanerings- och rengöringstjänster innefattar såväl offentliga som privata aktörer. De offentliga aktörerna utgörs bland annat av myndigheter och kommunala verksamheter såsom bostadsbolag och stads- eller gatukontor. De privata aktörerna utgörs bland annat av fastighetsbolag, bostadsrättsföreningar, förvaltningsbolag, byggföretag och försäkringsbolag. Branschens omsättning av uppdrag från offentliga upphandlingar har mellan 2013 och 2022 utgjort ungefär en dryg femtedel av total omsättning i genomsnitt. De aktuella tjänsterna levereras både som engångsutföranden och i abonnemangsliknande utformning. Formen avgörs främst av vilken typ av tjänst det är fråga om och vilket behov kunden har.

text: Förfarandet

text: 21. I detta avsnitt redogörs inledningsvis för de personer som förekommer i ärendet, bakgrunden till Sopkärlstvätts bildande och det samarbete som i samband härmed inleddes mellan företagen. Därefter beskrivs omständigheterna kring ingåendet av det skriftliga avtalet med den aktuella överenskommelsen om att inte konkurrera med varandra, och hur denna tillämpats i praktiken. Slutligen redogörs för omständigheterna kring när samarbetet upphörde mellan företagen.

text: Personer som förekommer i ärendet 22. AA är vd och delägare till 50 procent i Sanerings Companiet, och har varit styrelseledamot i företaget sedan 2001. Resterande 50 procent av aktierna i Sanerings Companiet ägs av EE. Innan AA tillträdde som vd för Sanerings Companiet var han vd för konkurrenten Klottrets Fiende no. 1 ALL Remove

text: Syd Förs AB (”Klottrets Fiende”). AA var styrelseordförande i Sopkärlstvätt i knappt två år efter att bolaget bildades. AA var delaktig i utformningen av det i ärendet aktuella skriftliga avtalet.

text: 23. BB är försäljningschef i Sanerings Companiet. Innan han tog anställning i Sanerings Companiet arbetade BB som försäljningschef hos Klottrets Fiende. Han var från Sopkärlstvätts bildande i början av 2013 fram till den 12 april 2019 delägare i Sopkärlstvätt, och var även under en period (2016–2019) anställd i både Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt. BB hade under större delen av det förfarande som behandlas i detta beslut rollen som försäljningschef i Sanerings Companiet och han skötte merparten av kundkontakterna i Sopkärlstvätt, vilket innebar att han skötte kontakten med båda verksamheternas kunder.

text: 24. CC är vd, delägare och styrelseledamot i Sopkärlstvätt sedan bolagets bildande den 20 februari 2013. Dessförinnan var han vd för Klottrets Fiende i 11 år. CC var delaktig i utformningen av det i ärendet aktuella skriftliga avtalet.

text: 25. DD är delägare i Sopkärlstvätt sedan bolagets bildande den 20 februari 2013. Han har suttit i bolagets styrelse som suppleant sedan starten och sedan 2019 är han styrelseordförande. Han har varit anställd som arbetsledare sedan 2018. Han tog dessutom anställning i Sanerings Companiet samtidigt som BB, men denna anställning avslutades ungefär ett år därefter.

text: 26. CC och DD äger i dag 50 procent var av aktierna i Sopkärlstvätt. De äger dessutom 50 procent var av företaget Kärltvätt i Malmö AB, som i sin tur äger 39 procent av saneringsföretaget Color Off Syd AB (”Color Off Syd”).

text: Resterande aktier i sistnämnda bolag ägs av Color Off i Stockholm AB och 29 30 en privatperson (51 respektive 10 procent). DD är vd för Color Off Syd.

text: Bildandet av Sopkärlstvätt och företagens samarbete 27. CC slutade sin anställning som vd på Klottrets Fiende under hösten 2012. Kort därefter kontaktades han av AA, som föreslog att de båda skulle börja arbeta tillsammans.

text: 28. AA var orolig för att CC skulle starta en konkurrerande verksamhet till Sanerings Companiet tillsammans med BB och DD som också lämnat Klottrets fiende, och såg i stället möjligheter till ett samarbete som både han och CC skulle gynnas av.

text: 29. AA var vid denna tidpunkt inte intresserad av att ta in fler delägare i Sanerings Companiet. CC, BB och DD hade dessutom ett större intresse av att arbeta med tvätt av sopkärl än med klottersanering.

text: 30. Samtalen utmynnade därför i att CC, BB och DD tillsammans med EE och AA bildade bolaget Sopkärlstvätt den 20 februari 2013. Bolagets huvudsakliga verksamhetsinriktning skulle vara tvätt av sopkärl. I samband med bildandet av Sopkärlstvätt tog även BB och DD anställning i Sanerings Companiet, och tog med sig en inte obetydlig mängd kunder från Klottrets Fiende i flytten.

text: 31. Samtliga fem grundare erhöll 20 procent av aktierna i det nybildade bolaget (100 av sammanlagt 500 aktier). Tämligen omgående överförde AA och EE sina aktier till Sanerings Companiet, som därigenom blev ägare till 40 procent (200 aktier) av Sopkärlstvätt.

text: 32. Från bildandet av Sopkärlstvätt arbetade företaget och Sanerings Companiet som samarbetspartners, och ägnade sig uteslutande åt sina respektive

text: verksamhetsområden. Utöver denna uppdelning bestod företagens samarbete i att de sålde in varandras tjänster och tillsammans kunde erbjuda ett brett tjänsteutbud till kunderna. Företagens kombinerade tjänsteutbud erbjöds såväl i direktkontakt med kunder som på företagens hemsidor. Företagen delade dessutom till åtminstone oktober 2018 lokaler, vilket innebar att de delade på kostnader för bland annat lokaler, IT och telefoni, och att kommunikationen mellan företagen nästan uteslutande skedde muntligen.

text: 33. Inom ramen för detta samarbete kunde Sopkärlstvätt dra nytta av Sanerings Companiets renommé och varumärke. Detta skedde bland annat genom att DD och BB i kontakten med kunder inom ramen för sina anställningar i Sanerings Companiet sålde in tvätt av sopkärl som en del av företagets tjänsteutbud (som sedan utfördes av Sopkärlstvätt).

text: 34. Även CC, som sedan bolagets bildande varit anställd enbart i Sopkärlstvätt, uppgav i kontakt med kunder att han tillhörde Sanerings Companiets organisation. CC var varken delägare i eller anställd på Sanerings Companiet vid någon tidpunkt.

text: 35. Sopkärlstvätt använde även en logotyp, bestående av en kombination av typsnitt, färgval och övergripande design, som var närmast identisk med Sanerings Companiets. Likheten mellan logotyperna gav sken av att det fanns en samhörighet mellan företagen. Sanerings Companiets logotyp användes dessutom under ett flertal år på Sopkärlstvätts tvättbilar, trots att Sanerings Companiet självt inte utförde tvätt av sopkärl.

text: Bild 1. Sanerings Companiets och Sopkärlstvätts logotyper

text: 36. Under hösten 2013 vann Sanerings Companiet Fastighets- och gatukontorets i Malmö (”Malmö Stad”) upphandling avseende klottersanering av gatukontorets anläggningar. CC och BB var delaktiga i arbetet med att ta fram Sanerings Companiets anbud. CC stod i det slutliga anbudet med som miljö- och kvalitetsansvarig för entreprenaden. BB var angiven som platschef/arbetsledare för entreprenaden i anbudet. Ramavtalet med Malmö Stad var en viktig del av samarbetet mellan Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt, och kom att spela en central roll i det efterföljande förfarande som detta ärende rör.

text: 37. I mars 2014 överlät Sanerings Companiet 100 aktier (20 procent) i Sopkärlstvätt till BB och CC med hälften vardera till nominellt värde. Sanerings Companiets resterande 100 aktier överläts i november 2014 till BB och CC med hälften var, vilket resulterade i att de efter denna tidpunkt ägde 200 aktier (40 procent) var. Resterande 100 aktier (20 procent) ägdes av DD.

text: 38. Sanerings Companiets ägande i Sopkärlstvätt var således kortvarigt och omfattande aldrig mer än en minoritetsandel. Under denna period deltog företaget regelbundet på möten i Sopkärlstvätt, men alla beslut i Sopkärlstvätt fattades av CC, DD och BB. I övrigt var Sanerings Companiet endast passiv delägare.

text: Det skriftliga avtalet 39. I januari 2014 inleddes diskussioner mellan CC och AA om att ta fram ett avtal mellan Sopkärlstvätt och Sanerings Companiet. Mejlkorrespondens mellan företagen vid tidpunkten visar att de båda var delaktiga vid framtagandet av det skriftliga avtalet. CC skickade ett avtalsförslag till AA, i vilket AA gjorde ett antal ändringar. AA skickade sedan tillbaka avtalet till CC, som svarade att ”ditt avtalsförslag är ok”.

text: 40. Den 3 mars 2014, i nära anslutning till Sanerings Companiets (första) aktieöverlåtelse, och drygt ett år efter bildandet av Sopkärlstvätt, ingick företagen det skriftliga avtalet, som bland annat innehöll bestämmelser om samarbete, provision och ett ömsesidigt åtagande att inte konkurrera med varandra. Det skriftliga avtalet har följande lydelse (i sin helhet):

text: 41. Av det skriftliga avtalet går att utläsa tre operativa delar. En del rör ett ömsesidigt åtagande att inte konkurrera med varandra, en del rör att utföra tjänster som underleverantör och en del rör provisionsbetalningar.

text: 42. Den första operativa delen utgör ett ömsesidigt åtagande mellan företagen att inte konkurrera med varandra. Detta åtagande uttrycks dels i avtalets andra stycke, där företagen åtar sig att inte konkurrera med varandra utan att i stället samarbeta mot andra konkurrenter, dels i avtalets nionde stycke, där företagen åtar sig att inte utföra tjänster som konkurrerar med varandras verksamheter. Det ömsesidiga åtagandet att inte konkurrera med varandra benämns fortsättningsvis i detta beslut ”Överenskommelsen”. Denna definition omfattar således inte övriga delar av det skriftliga avtalet.

text: 43. Företrädarna för Sopkärlstvätt har uppgett att det var Sanerings Companiet (AA) som förde in stycke nio i det skriftliga avtalet, eftersom det hos Sanerings Companiet fanns en oro för att Sopkärlstvätt skulle börja konkurrera med Sanerings Companiets verksamhet. Det andra stycket, som också ger uttryck för Överenskommelsen, fanns dock redan i det första avtalsförslaget som CC skickade till AA.

text: 44. Företagen har under utredningen lämnat olika uppgifter om bakgrunden till Överenskommelsen och dess betydelse vid ingåendet av det skriftliga avtalet. Sanerings Companiet har anfört att det fanns en oro för att Sopkärlstvätt skulle börja konkurrera med Sanerings Companiet. Sopkärlstvätt har uppgett att Överenskommelsen vid tidpunkten för det skriftliga avtalets ingående saknade betydelse, då det för Sopkärlstvätt var självklart att företagen inte skulle börja konkurrera med varandra, med hänvisning till att man sedan tidigare samarbetade.

text: 45. Båda företagen har i förhör bekräftat att Överenskommelsen avsåg samtliga företagens kunder och att den inte var geografiskt begränsad.

text: 46. Enligt Överenskommelsen, som den beskrivs i det skriftliga avtalet, ska företagen inte utföra tjänster som konkurrerar med varandras respektive ”verksamhet”. Företagens verksamheter definieras emellertid inte i texten. Verksamhetsområdena i företagens bolagsordningar överlappar när det kommer till tjänsten tvätt av sopkärl. Sanerings Companiet har uppgett att det förekom att det utförde tvätt av sopkärl med vanliga högtryckstvättar innan Sopkärlstvätt bildades, men har inte erbjudit tjänsten därefter. Tjänsten utgjorde Sopkärlstvätts huvudsakliga verksamhet och tillhörde således detta företags verksamhetsområde.

text: 47. Företagen och dess företrädare har vidare uppgett följande avseende vilka tjänster som tillhörde respektive företags verksamhetsområde.

text: 48. Sopkärlstvätts verksamhetsområde omfattade, utöver tvätt av sopkärl, ett antal ytterligare tvätt- och rengöringstjänster som i huvudsak hade koppling till sopor och avfall i vid bemärkelse. Verksamhetsområdet exemplifieras i det skriftliga avtalets femte stycke (”arbete och tjänster som tvättning av soprum, sopnedkast, UWS samt komprimatorer”). Att de uppräknade tjänsterna tillhörde Sopkärlstvätts verksamhetsområde har bekräftats av BB och DD. Detta trots att Sanerings Companiet enligt samma stycke skulle utföra tjänsterna som underleverantör åt Sopkärlstvätt (se nedan).

text: 49. Tvätt av komprimatorer tillhörde Sopkärlstvätts verksamhetsområde enligt det skriftliga avtalets femte stycke, men det verkar inte ha stått klart vilket av företagen som skulle utföra denna tjänst efter att Sopkärlstvätt införskaffat kapaciteten. Sopkärlstvätt har uppgett att man inte erbjudit tjänsten tvätt av komprimatorer medan andra uppgifter i utredningen tyder på att båda företagen utfört tjänsten under förfarandets gång.

text: 50. Sanerings Companiet har redogjort för vilka tjänster som tillhörde respektive företags verksamhetsområde:

text: 51. Sopkärlstvätt tog över utförandet av soprumstvätt från Sanerings Companiet 2014, och införskaffade sin första högtrycksbil för detta ändamål i december samma år. Företaget började erbjuda tvätt av sopnedkast, UWS-behållare, pantbehållare samt kundkorgar och kundvagnar under 2015.

text: 52. Tvätt av pantbehållare, kundvagnar och kundkorgar tilldelades Sopkärlstvätt trots att tjänsterna inte har en tydlig koppling till de övriga tjänsterna i företagets verksamhetsområde. Företagen förde dock diskussioner inför att tjänsten skulle börja erbjudas. År 2018 listades tjänsterna på Sopkärlstvätts, men inte på Sanerings Companiets, hemsida. Båda företagen erbjöd även tjänsten snöröjning men denna tjänst verkar inte ha omfattats av uppdelningen.

text: 53. Sammanfattningsvis kan konstateras att företagen genom Överenskommelsen tilldelades exklusiv rätt till sina respektive verksamhetsområden gentemot varandra. Detta innebar att Sanerings Companiet inte fick utföra tvätt av sopkärl och andra rengöringstjänster med koppling till sopor och avfall och att Sopkärlstvätt inte fick utföra övriga sanerings- och rengöringstjänster.

text: 54. Den andra operativa delen återfinns i det skriftliga avtalets femte stycke och innebar att Sanerings Companiet skulle utföra vissa tjänster (”arbete och tjänster som tvättning av soprum, sopnedkast, UWS samt komprimatorer”) som underleverantör åt Sopkärlstvätt.

text: 55. Anledningen till detta upplägg var att Sopkärlstvätt vid det skriftliga avtalets ingående inte hade nödvändig utrustning för att utföra de i det femte stycket uppräknade tjänsterna (med visst undantag för soprums- 73 74 tvätt) , trots att dessa tjänster tillhörde företagets verksamhetsområde.

text: Sanerings Companiet fick därför under en inledande period utföra dessa tjänster som underleverantör till Sopkärlstvätt.

text: 56. Om Sopkärlstvätt fick in en beställning på någon av de uppräknade tjänsterna skulle Sanerings Companiet därför utföra arbetet å Sopkärlstvätts vägnar, varpå Sopkärlstvätt skulle fakturera beställaren. Detta förfarande tillämpades även om Sanerings Companiet fick in beställningen, eftersom tjänsterna tillhörde Sopkärlstvätts verksamhetsområde.

text: 57. Detta tillvägagångssätt tillämpades fram till dess att Sopkärlstvätt tog över utförandet av tjänsterna och köpte in utrustning för detta i slutet av 2014, som nämnts ovan. Utåt sett upprätthölls fortsatt uppdelningen genom att de uppräknade tjänsterna under hela avtalstiden tillhörde Sopkärlstvätts verksamhetsområde och därmed fakturerades av bolaget.

text: 58. Den tredje operativa delen återfinns i det skriftliga avtalets tredje och fjärde stycke och innebar en skyldighet för Sanerings Companiet att månatligen betala provision till Sopkärlstvätt.

text: 59. Sopkärlstvätt har uppgett att provisionsbestämmelsen var föranledd av att CC och BB hjälpte Sanerings Companiet att vinna Malmö Stads upphandling av klottersaneringstjänster 2013/2014. Med anledning härav ska företagen därför ha kommit överens om en månatlig ersättning från Sanerings Companiet till Sopkärlstvätt, baserat på Sanerings Companiets omsättning från avtalet med Malmö Stad. Sanerings Companiet har däremot uppgett att provisionen var en kompensation för att Sopkärlstvätt inte skulle få utföra tjänster som konkurrerar med Sanerings Companiet. Avtalstexten kopplar varken ihop provisionsbetalningarna med Överenskommelsen eller med CC:s och BB:s hjälp med upphandlingsarbetet.

text: 60. I utredningen förekommer således olika uppgifter om motivet till provisionsbetalningarna i det skriftliga avtalets tredje och fjärde stycke. Konkurrensverket konstaterar emellertid att en överträdelse av förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL inte förutsätter att ersättning utgår, varför någon utredning av motivet till betalningsskyldigheten i det skriftliga avtalet inte varit påkallad.

text: Tillämpningen av det skriftliga avtalets bestämmelser 61. Överenskommelsen implementerades genom att företagen avhöll sig från inbördes konkurrens om varandras tilldelade verksamhetsområden. Båda företagen har bekräftat att de i praktiken avhållit sig från att utföra varandras tjänster i enlighet med Överenskommelsen.

text: 62. Företagens samarbete i övrigt (beskrivet ovan under Bildandet av Sopkärlstvätt och företagens samarbete) fortsatte som vanligt även efter det skriftliga avtalets undertecknande, vilket innebar att företagen i kontakt med kunder erbjöd varandras tjänster, och sålde på det sättet in samtliga tjänster som omfattades av uppdelningen.

text: 63. Det har förekommit att ett av företagen ville utföra en tjänst som tillhörde det andra företagets verksamhetsområde. Detta skedde emellertid inte utan det andra företagets godkännande, för att inte riskera att det andra företaget skulle börja utföra det första företagets tjänster.

text: 64. BB:s kund- och försäljningsansvar i båda bolagen innebar att det var han som huvudsakligen skötte fördelningen av de inkommande uppdragen mellan företagen. Det förekom även att CC tog emot beställningar på tvätt av sopkärl adresserade till Sanerings Companiet, genom användandet av en mejladress med Sanerings Companiets mejldomän. Även dessa uppdrag ombesörjdes av Sopkärlstvätt enligt uppdelningen i det skriftliga avtalet.

text: 65. Försäljningspersonal på Sanerings Companiet som fick förfrågningar om tvätt av sopkärl och soprumstvätt vidarebefordrade dessa förfrågningar till BB, som såg till att de registrerades i Sopkärlstvätts ordersystem. Sådana vidarebefordringar skedde även till DD och CC. Sanerings Companiets

text: försäljningspersonal var instruerad att ”se till helheten”, dvs. även sälja in Sopkärlstvätts tjänster, i kontakten med kunderna.

text: 66. Företagen avhöll sig även från att lägga anbud i offentliga upphandlingar inom varandras verksamhetsområden.

text: 67. Företagen har mellan den 3 mars 2014 och den 16 maj 2019 deltagit i åtminstone 18 upphandlingar och företagens agerande i dessa upphandlingar uppvisar ett tydligt mönster av icke-konkurrens då företagen, med tre undantag, har avstått från att delta i samma upphandlingar, och endast deltagit i upphandlingar inom sina respektive verksamhetsområden.

text: 68. Båda företagen deltog i Lunds Kommuns Fastighets AB:s upphandlingar ”Klottersanering, kärltvätt och garagetvätt” med sista anbudsdatum den 8 april 2014 och ”Klottersanering, kärl- och garagetvätt” med sista anbudsdatum den 10 april 2019, samt i Helsingborgshem AB:s upphandling ”Tvätta hos Helsingborgshem” med sista anbudsdag den 5 februari 2019. Dessa upphandlingar var uppdelade i olika tjänsteområden, vilket innebar att företagen kunde lägga anbud på olika tjänstedelar i upphandlingarna. Företagen lade anbud på de delar som föll inom deras respektive verksamhetsområde enligt uppdelningen, varför de inte konkurrerade med varandra i upphandlingarna.

text: 69. I de fall upphandlingarna omfattade båda (och inte var uppdelad i olika områden), eller ingen av, företagens tjänster kom företagen i förväg överens om vilket av dem som skulle lägga anbud i upphandlingen. Därefter fördelades utförandet av arbetena mellan företagen enligt uppdelningen. Samma sak gällde i de fall då det inte gick att på förhand tydligt avgöra vilket företags verksamhetsområde en upphandling föll inom. Så skedde exempelvis inför en upphandling av fastighetsnära tjänster av MKB Fastighets AB 2017, då BB och CC hade kontakt med varandra. BB påminde CC om att fråga AA om Sanerings Companiet skulle lägga anbud i

text: upphandlingen, eller om Sopkärlstvätt kunde göra det i stället. AA har uppgett att det fanns tvivel om vilket företags verksamhetsområde dessa fastighetsnära tjänster föll under, och att Sanerings Companiet inte skulle lägga anbud i upphandlingen.

text: 70. Ett annat exempel är direktupphandlingen ”tvättning av sopkärl, golv i miljöhus samt klottersanering” som genomfördes av AB Höganäshem 2019 och omfattade tjänster inom båda företagens verksamhetsområden. Bolagen kom på förhand överens om att Sopkärlstvätt, och inte Sanerings Companiet, skulle lämna anbud i upphandlingen och att Sanerings Companiet i stället skulle agera underentreprenör avseende klottersaneringsdelen. Parterna skrev även ett avtal om att Sanerings Companiet skulle utföra klottersaneringsarbetena enligt avtalet.

text: Samarbetets upphörande 71. I oktober 2018 upphörde Sanerings Companiet att betala provision till Sopkärlstvätt enligt det skriftliga avtalet, med motiveringen att täckningsbidraget från avtalet med Malmö Stad inte varit tillräckligt högt. Samarbetet i övrigt fortsatte emellertid som vanligt.

text: 72. Sopkärlstvätt fortsatte dock att fakturera Sanerings Companiet varje månad med 25 procent av omsättningen på Sanerings Companiets avtal med Malmö Stad. Den 25 februari 2019 stämde Sopkärlstvätt Sanerings Companiet i Malmö tingsrätt för kontraktsbrott med anledning av de obetalda fakturorna.

text: 73. Sanerings Companiet sade upp det skriftliga avtalet med Sopkärlstvätt den 16 april 2019 med en månads uppsägningstid, med ”den ekonomiska förlust Sanerings Companiet har varje månad” till följd av det skriftliga avtalet som motivering.

text: 74. Sopkärlstvätt vidhöll även efter denna tidpunkt att det skriftliga avtalet alltjämt gällde, med anledning av dess anknytning till avtalet med Malmö

text: Stad, och att företagets beteende på marknaden inte förändrades av Sanerings Companiets uppsägning av avtalet.

text: 75. När samarbetet med Sanerings Companiet avbrutits bildade ägarna av Sopkärlstvätt, CC och DD, företaget Color Off Syd tillsammans med ägarna av det Stockholmsbaserade saneringsföretaget Color Off i Stockholm AB. Color Off Syd erbjuder tjänster såsom klottersanering, klotterskydd, fasadtvätt och blästring, och är i dagsläget därigenom verksamma inom Sanerings Companiets verksamhetsområde. Color Off Syd utför i dag arbeten på Malmö Stads ramavtal för klottersaneringstjänster, som i den senaste upphandlingen tilldelades Color Off i Stockholm AB. DD och CC har i förhör bekräftat att de driver Color Off Syd.

text: 76. Sanerings Companiet utför i dag tvätt av soprum, sopnedkast och komprimatorer. Företaget tar även in underleverantörer för tvätt av sopkärl, och har uppgett att man överväger att köpa in egna tvättbilar för utförandet av tjänsten.

text: Konkurrensverkets handläggning

text: 77. Sanerings Companiet anmälde den 22 december 2020 överträdelsen till Konkurrensverket och begärde eftergift från konkurrensskadeavgift i enlighet med

text: 3 kap. 12 §

text: KL. Konkurrensverket beslutade den 25 februari 2021, enligt

text: 3 kap. 15 §

text: KL, att det fanns förutsättningar för eftergift enligt

text: 3 kap. 12 § första stycket

text: KL.

text: 78. Efter beslut av Patent- och marknadsdomstolen genomförde Konkurrensverket den 11 maj 2021 en platsundersökning enligt

text: 5 kap. 3 §

text: KL hos Sopkärlstvätt i syfte att säkra bevisning för en eventuell överträdelse av förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL.

text: 79. Under juni och augusti 2021 höll Konkurrensverket förhör med BB och AA från Sanerings Companiet, liksom med DD och CC från Sopkärlstvätt.

text: 80. Under augusti och september 2021 kontaktade Konkurrensverket konkurrenter och typiska kundgrupper till företagen, främst i syfte att

text: utreda och närmare fastställa de konkurrensvillkor som råder på marknaden och hur efterfrågan på tjänsterna ser ut. Kompletterande sådana kontakter togs under det första kvartalet 2022 och i oktober 2022.

text: 81. Företagen har under hösten 2021 och våren 2022 ombetts att inkomma med ytterligare uppgifter till Konkurrensverket. Därtill ålades Sopkärlstvätt i september 2021 och mars 2022 att inkomma med viss information och handlingar.

text: 82. Företagen fick den 17 juni 2022 del av ett utkast till beslut i ärendet, och gavs i samband med det möjlighet att yttra sig över beslutsutkastet och utredningsakten i ärendet (i enlighet med

text: 3 kap. 5 § tredje stycket

text: KL). Sanerings Companiet meddelade den 8 juli 2022 att företaget inte hade några kommentarer på utkastet. Sopkärlstvätt inkom med yttrande över Konkurrensverkets beslutsutkast den 16 september 2022. Konkurrensverket meddelade Sopkärlstvätt under möte den 20 oktober 2022 hur verket beaktat företagets invändningar på utkastet till beslut och Sopkärlstvätt framförde vissa uppgifter till förtydligande av sitt yttrande. Den 4 och 7 november 2022 inkom Sopkärlstvätt med ett yttrande och ett mejl i tillägg till vad som anfördes på mötet.

text: Sopkärlstvätts yttrande över Konkurrensverkets utkast till beslut

text: 83. Sopkärlstvätt bestrider att företaget uppsåtligen eller av oaktsamhet skulle ha överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL.

text: 84. Sopkärlstvätt motsätter sig dock inte Konkurrensverkets beskrivning av bildandet av Sopkärlstvätt, uppkomsten av det skriftliga avtalet, tillämpningen av det skriftliga avtalets bestämmelser och samarbetets upphörande som redogjorts för ovan. Företaget har emellertid invänt mot vissa av Konkurrensverkets bedömningar av det utredda förfarandet.

text: 85. Sopkärlstvätt har uppgett att företaget inte var alltigenom självständigt från Sanerings Companiet, och att företagskriteriet därför inte är uppfyllt. Sopkärlstvätt har vidare invänt att det rört sig om ett samarbetsavtal, och inte ett konkurrensbegränsande avtal, och att det skriftliga avtalets femte stycke inte tilldelade något av företagen exklusiv rätt till något område.

text: 86. Sopkärlstvätt bestrider till viss del Konkurrensverkets bedömningar vad gäller relevant marknad och uppger att företaget och Sanerings Companiet aldrig varit faktiska eller potentiella konkurrenter. Sopkärlstvätt uppger också att Konkurrensverket har missbedömt företagens marknadsandelar,

text: och att man därför inte kan dra slutsatsen att Överenskommelsen skulle ha varit märkbar. Sopkärlstvätt har även invänt mot Konkurrensverkets beräkningar vad gäller överträdelsens sanktionsvärde och konkurrensskadeavgiftens storlek.

text: 87. Sopkärlstvätts invändningar redovisas mer ingående nedan under respektive avsnitt i Konkurrensverkets skäl till beslut.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverkets bedömning av det utredda förfarandet

text: Inledning 88. Av

text: 2 kap. 1 §

text: KL framgår att avtal mellan företag som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt är förbjudna. Enligt bestämmelsens andra stycke gäller detta särskilt vissa avtal, bland annat avtal som innebär att marknader delas upp. Med avtal likställs enligt

text: 1 kap. 6 §

text: KL samordnade förfaranden mellan företag.

text: 89. Om förfarandet kan påverka handeln mellan Europeiska unionens medlemsstater ska även

text: artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: (EUF-fördraget) tillämpas. Förbudet enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL är utformat med

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: som förebild.

text: 90. Konkurrensbegränsningar som har direkt samband med och är nödvändiga för att genomföra ett avtal och står i proportion till detta, omfattas inte av förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och i

text: artikel 101.1 i EUF-fördraget

text: (s.k. accessoriska begränsningar).

text: 91. Samarbeten som är konkurrensbegränsande kan undantas från förbudet om villkoren för undantag i

text: 2 kap. 2 §

text: KL respektive artikel 101.3 i EUFfördraget är uppfyllda.

text: 92. Frågan som Konkurrensverket har att ta ställning till är om Överenskommelsen mellan Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt om att inte konkurrera med varandra utgör en överträdelse av

text: 2 kap. 1 §

text: KL. Nedan följer en redogörelse för de olika kriterierna i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och varför Konkurrensverket anser att företagen genom det agerande som beskrivs i detta beslut överträtt detta lagrum.

text: 93. Som framgått ovan var Sanerings Companiets ägare involverade i Sopkärlstvätts bildande och företagen samarbetade från denna tidpunkt.

text: Konkurrensverkets beslut är emellertid avgränsat till Överenskommelsen om att inte konkurrera med varandra och dela upp sina verksamhetsområden mellan sig, och Konkurrensverket har således inte bedömt det övriga samarbete som parterna inledde vid Sopkärlstvätts bildande.

text: 94. Det noteras att det föreligger en civilrättslig tvist mellan parterna om Sanerings Companiets betalningsskyldighet gentemot Sopkärlstvätt i enlighet med det skriftliga avtalets tredje och fjärde stycke. Sanerings Companiet har bestridit betalningsskyldighet bland annat med hänvisning till att avtalet är ogiltigt på konkurrensrättslig grund och att betalningsförpliktelsen i provisionsbestämmelsen är direkt knuten till konkurrensförbudet. Mot bakgrund av att parterna kan ha intressen utanför Konkurrensverkets prövning har verket vid sin bedömning av det utredda förfarandet särskilt beaktat om det finns andra belägg för omständigheterna än parternas egna utsagor och följaktligen inte enbart förlitat sig på vad endast en av parterna har anfört.

text: 95. Konkurrensverket har inte utrett motiven till provisionsbestämmelsen eller om den bestämmelsen är konkurrensbegränsande och därmed ogiltig, då det saknar relevans för bedömningen i detta ärende.

text: 96. Som framgår nedan är samhandelskriteriet inte uppfyllt varför

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: inte ska tillämpas på förfarandet.

text: Företagskriteriet 97. Avtal om konkurrensbegränsande samarbete kan enbart ingås mellan två eller flera företag. Enligt

text: 1 kap. 5 §

text: KL avses med företag en fysisk eller juridisk person som bedriver verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur, dock inte till den del verksamheten består i myndighetsutövning.

text: 98. Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt är juridiska personer som bedriver verksamhet av ekonomisk och kommersiell natur, varför de utgör företag i KL:s mening.

text: Företagen utgör självständiga företag

text: 99. Bestämmelsen i

text: 2 kap. 1 §

text: KL omfattar samarbete mellan företag som är självständiga från varandra, dvs. som inte ingår i en och samma ekonomiska enhet. Ett företag är inte självständigt om ett annat företag utövar ett avgörande inflytande över ekonomiska och strategiska beslut i företaget, och därigenom begränsar dess frihet att självt bestämma sitt beteende på marknaden. Så är exempelvis fallet i relationen mellan moderbolag och helägda dotterbolag. I dessa situationer presumeras att moderbolaget, med

text: hänsyn till ägandet av samtliga aktier i dotterbolaget, verkligen utövar ett avgörande inflytande över dotterbolagets verksamhet.

text: 100. Samtliga relevanta omständigheter rörande de ekonomiska, organisatoriska och juridiska banden mellan de två företagen måste beaktas i bedömningen eftersom en möjlighet att utöva avgörande inflytande kan uppnås även på andra sätt än genom ägandet av en majoritet av aktierna i ett annat bolag. Ett sådant exempel utgörs av en minoritetsägare som även innehar andra rättigheter såsom vetorättigheter i strategiska frågor eller styrelserepresentation, vilka sammanlagt innebär möjligheten att i praktiken utöva ett avgörande inflytande över det kontrollerade företagets beteende på marknaden. I situationer då ett företag inte äger samtliga aktier i ett annat företag gäller inte den ovan nämnda presumtionen om att ett avgörande inflytande utövas. I dessa fall behöver det visas att det förstnämnda företaget på annat sätt verkligen utövat ett avgörande inflytande över det andra företaget för att dra slutsatsen att de tillhör samma ekonomiska enhet.

text: 101. Sopkärlstvätt har i yttrande över Konkurrensverkets utkast till beslut uppgett att företaget inte varit alltigenom självständigt från Sanerings Companiet, eftersom Sanerings Companiet, EE och AA ägt aktier i företaget. Under denna tid kunde Sanerings Companiet delta på möten i Sopkärlstvätt och ha åsikter om hur bolaget kunde utvecklas. AA var också i knappt två år styrelseordförande i Sopkärlstvätt.

text: 102. Även BB:s aktieinnehav i Sopkärlstvätt anges som motivering till att Sopkärlstvätt inte varit alltigenom självständigt, eftersom BB samtidigt var anställd i Sanerings Companiet. Enligt Sopkärlstvätt hade både BB och DD en lojalitetsplikt gentemot Sanerings Companiet genom sina anställningar i detta bolag. Slutligen har Sopkärlstvätt påpekat att företagen delade lokaler mellan 2013 och 2018.

text: 103. Konkurrensverket gör följande bedömning av om Sopkärlstvätt var ett självständigt företag.

text: 104. Från Sopkärlstvätts bildande den 20 februari 2013 fram till den 11 mars 2014 ägde Sanerings Companiet 40 procent av aktierna i företaget. Från denna

text: tidpunkt fram till den 12 november 2014 ägde Sanerings Companiet 20 procent av aktierna i Sopkärlstvätt. Därefter ägde Sanerings Companiet inte några aktier i Sopkärlstvätt.

text: 105. Konkurrensverket kan således konstatera att Sanerings Companiet under knappt ett år och nio månader var minoritetsägare i Sopkärlstvätt. AA var också styrelseordförande i Sopkärlstvätt från företagets bildande till den 25 november 2014, varför företagen under drygt ett år och nio månader delvis hade gemensamma ledningspersoner.

text: 106. Därtill kan nämnas att Sanerings Companiet under Konkurrensverkets utredning inkommit med ett icke undertecknat aktieägaravtal mellan CC, BB, DD och Sanerings Companiet daterat den 30 november 2013. Aktieägaravtalet innehöll vissa vetorättigheter för styrelsemedlemmar och aktieägare i ett antal frågor, exempelvis gällande vissa investeringar och finansiering, väsentliga organisatoriska förändringar eller avtal med bolagets samarbetspartners.

text: 107. AA och EE hade, i likhet med CC, BB och DD, gått i borgen för varsin femtedel av Sopkärlstvätts checkkredit under bolagets uppstartsfas. Dessa borgensförpliktelser togs bort i samband med att Sanerings Companiets aktier överläts till CC och BB under 2014.

text: 108. Det föreligger således omständigheter som föranleder en vidare analys av om de två företagen i konkurrensrättslig mening inte var självständiga från varandra under den period Sanerings Companiet ägde aktier i Sopkärlstvätt, med hänsyn tagen till de ekonomiska, organisatoriska och juridiska banden företagen emellan.

text: 109. Sopkärlstvätt har uppgett att samtliga beslut i bolaget fattades av CC, BB och DD även under den tid Sanerings Companiet ägde aktier i bolaget. Som nämnts ovan kunde Sanerings Companiet delta på möten och ha åsikter om hur Sopkärlstvätt kunde utveckla bolaget, men var i övrigt

text: passiva delägare. Sanerings Companiet har uppgett att syftet med dess ägande var att ge Sopkärlstvätt hjälp i uppstartsfasen, eftersom båda företagen skulle gagnas av att Sopkärlstvätt snabbt kom på fötter och att företagen tillsammans skulle kunna vinna marknadsandelar (till stor del genom Överenskommelsen). Varken AA, EE eller Sanerings Companiet betalade, vare sig helt eller delvis, för någon del av Sopkärlstvätts utrustning. Sopkärlstvätt har vidare uppgett att anledningen till att AA tillsattes som styrelseordförande var att han förmedlade en bankkontakt och att detta kändes rätt vid tillfället.

text: 110. Det aktieägaravtal mellan CC, BB, DD och Sanerings Companiet som inkommit till Konkurrensverket är, som angetts ovan, inte undertecknat. Sanerings Companiet har inte kunnat hitta en undertecknad version av avtalet eller ange om det blev slutligt undertecknat eller inte, och CC och DD har uppgett att de inte kan erinra sig att det fanns något aktieägaravtal under den aktuella tidsperioden. Detta trots att samtliga fyra ägare av Sopkärlstvätt enligt aktieägaravtalet skulle få varsin kopia av avtalet.

text: 111. Det råder således osäkerhet om aktieägaravtalet någonsin undertecknades och trädde i kraft mellan parterna. Även om så vore fallet och vetorättigheterna skulle anses vara av de former som gav möjligheten att utöva ett avgörande inflytande på Sopkärlstvätt, är det tillräckligt att konstatera att någon sådan kontroll inte utövats i praktiken, mot bakgrund av vad företagen uppgett om att Sanerings Companiet inte har deltagit i Sopkärlstvätts strategiska beslutsfattande.

text: 112. Konkurrensverket konstaterar med anledning av det ovan anförda att Sanerings Companiet, under den period som företaget ägde aktier i Sopkärlstvätt, inte utövat ett avgörande inflytande över Sopkärlstvätt. Företaget var följaktligen ett självständigt företag både under den period då Sanerings Companiet ägde aktier i Sopkärlstvätt och under perioden därefter. Detta var således fallet när Överenskommelsen i det skriftliga avtalet ingicks den 3 mars 2014 och tillämpades, men redan tidigare (från Sopkärlstvätts bildande den 20 februari 2013). Vad Sopkärlstvätt anfört om att företagen delat lokaler och viss personal under en period föranleder inte någon annan bedömning.

text: 113. Det kan noteras att även om Sopkärlstvätt skulle anses vara ett självständigt företag först från den 12 eller 25 november 2014, då Sanerings Companiets sista aktiepost överläts och AA ersattes av BB som styrelsens ordförande, och överträdelsens varaktighet därför vara kortare, får det inte i detta fall någon inverkan på storleken på den slutliga konkurrensskadeavgiften.

text: Avtalskriteriet

text: Rättsliga utgångspunkter för bedömningen

text: 114. För att ett förfarande ska omfattas av förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL krävs att det är fråga om ett avtal eller samordnat förfarande. Enligt vad som framgår av det följande utgör Sopkärlstvätts och Sanerings Companiets Överenskommelse som uttrycks i det skriftliga avtalets andra och nionde stycke daterat den 3 mars 2014 även ett avtal i konkurrensrättslig bemärkelse.

text: 115. Det har fastställts i praxis att begreppet avtal i

text: 2 kap. 1 §

text: KL har en vidsträckt innebörd. Det krävs inte att det är fråga om ett civilrättsligt bindande avtal. Det är tillräckligt att företagen enats om att uppträda på ett visst sätt på marknaden för att ett avtal ska anses föreligga. Enligt EUdomstolens praxis föreligger ett avtal om åtminstone två parters gemensamma vilja har uttryckts. Den form i vilken denna vilja kommer till uttryck har dock inte i sig någon avgörande betydelse. Motsvarande gäller vid tillämpningen av

text: 2 kap. 1 §

text: KL. Den gemensamma viljan kan exempelvis komma till direkt uttryck i ett formellt skriftligt eller muntligt avtal.

text: 116. Ett avtal i konkurrensrättslig mening kan anses ha ingåtts om det framgår att de berörda parterna har samstämmiga önskemål vad gäller principen att begränsa konkurrensen, även om konkurrensbegränsningens former fortfarande är föremål för förhandling.

text: Företagen har ingått ett avtal i konkurrensrättslig mening

text: 117. Sopkärlstvätt har i sitt yttrande över Konkurrensverkets utkast till beslut invänt att det skriftliga avtalet ”utgjort ett samarbetsavtal och inte ett konkurrensbegränsande avtal”. Företaget har därvid påpekat att både samarbetsvillkoren och provisionsbestämmelsen är oberoende av bestämmelsen i det skriftliga avtalets nionde stycke.

text: 118. Sopkärlstvätt har även invänt att det skriftliga avtalets femte stycke inte innebar någon marknadsdelning eller tilldelning av några exklusiva rättigheter för något av företagen, utan enbart att Sanerings Companiet skulle utföra vissa tjänster som underleverantör till Sopkärlstvätt.

text: 119. Konkurrensverket gör följande bedömning avseende avtalskriteriet.

text: 120. Överenskommelsen beskrivs i ett skriftligt avtal mellan Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt. Det skriftliga avtalet har undertecknats av båda företagen och är daterat den 3 mars 2014.

text: 121. Under utredningen har framkommit vissa omständigheter som skulle kunna tala för att det redan i samband med Sopkärlstvätts bildande den 20 februari 2013 förelegat ett muntligt avtal eller ett samförstånd mellan företagen om att dela upp tjänsterna på marknader mellan sig och inte konkurrera med varandra, och att det sedermera skulle ha bekräftats genom det skriftliga avtalet från den 3 mars 2014. Konkurrensverket har dock avgränsat utredningen till tiden från när det skriftliga avtalet ingicks.

text: 122. Enligt Överenskommelsen har företagen åtagit sig att inte utföra tjänster som konkurrerar med varandras respektive verksamheter. Överenskommelsen uttrycks bland annat i det skriftliga avtalets nionde stycke, som har följande lydelse:

text: ”Sopkärlstvätt i Malmö AB får inte utföra tjänster som konkurrerar med Saneringscompaniets verksamhet, Saneringscompaniet får inte utföra tjänster som konkurrerar med Sopkärlstvätts verksamhet.”

text: 123. Det skriftliga avtalets andra stycke ger också uttryck för Överenskommelsen att inte konkurrera med varandra, utan i stället samarbeta mot andra konkurrenter. Det skriftliga avtalets andra stycke har följande lydelse:

text: ”Parterna är överens om att båda bolagen skall arbeta och verka för varandras bästa ekonomiska resultat, framgång, utveckling av båda företagen och dess personal. Framför allt skall parterna inte konkurrera mot varandra utan samarbeta mot andra konkurrenter.”

text: 124. Det skriftliga avtalet, inklusive Överenskommelsen, gäller utan någon begränsning i tid och rum.

text: 125. De aktuella styckena i det skriftliga avtalet ger uttryck för avtalsparternas gemensamma vilja att inte konkurrera med varandra på varandras respektive verksamhetsområden för obegränsad tid framöver. Överenskommelsen innebar att företagen tilldelades exklusiv rätt till sina respektive verksamhetsområden.

text: 126. Vad gäller Sopkärlstvätts invändning att det varit tal om ett samarbetsavtal snarare än ett konkurrensbegränsande avtal, kan påpekas att detta inte utesluter varandra. Ett samarbetsavtal mellan två företag kan innehålla konkurrensbegränsande bestämmelser. Förekomsten av ett legitimt samarbete mellan företag utesluter således inte en bedömning av om det också har funnits ett konkurrensbegränsande avtal mellan företagen. Bedömningen av om Överenskommelsen utgjort ett konkurrensbegränsande avtal förändras inte heller av om den varken varit villkorad av eller knuten till provisions- eller samarbetsbestämmelserna.

text: Avtalets innebörd och omfattning

text: 127. Som tidigare har angetts är företagens tilldelade verksamhetsområden inte uttryckligt definierade i det skriftliga avtalet. Det kan därför inte direkt av det skriftliga avtalet utläsas vilka tjänster som företagen inte fick konkurrera om, dvs. vilka tjänster som enligt Överenskommelsen var förbehållna respektive företag. Den exakta uppdelningen av tjänster mellan företagen har i viss mån tydliggjorts och renodlats mellan parterna under den inledande perioden då konkurrensklausulen tillämpats och i takt med att nya tjänster tillfördes verksamheterna.

text: 128. Det är dock inte nödvändigt att fastställa exakt hur tjänsterna fördelades mellan företagen för att kunna konstatera att Överenskommelsen innebar ett avtal om marknadsdelning. Parterna har haft en samsyn om att det förelåg en uppdelning dem emellan och de huvudsakliga dragen i den uppdelningen, även om det kunde bli föremål för diskussioner vem som skulle ta ett enskilt uppdrag. Det har även varit tydligt för den försäljningsansvarige BB, som i huvudsak hade att tillämpa Överenskommelsen, vilka tjänster som tillhörde företagens verksamhetsområden och hur fördelningen skulle ske.

text: 129. Mot bakgrund av vilka verksamheter företagen bedrev när det skriftliga avtalet ingicks, vilka tjänster som företagen faktiskt erbjöd under den tid avtalet tillämpades samt de uppgifter som lämnats i förhör, bedömer Konkurrensverket att det stod klart för Sanerings Companiet och

text: Sopkärlstvätt hur de avsåg dela upp tjänsterna mellan respektive företag i samband med att det skriftliga avtalet undertecknades.

text: 130. Konkurrensverket bedömer att Sopkärlstvätts verksamhetsområde omfattade rengöringstjänster som har med sopor och avfall att göra. Tvätt av pantbehållare och sanering av kundvagnar och korgar lades till företagets verksamhetsområde 2015. Genom Överenskommelsen förbehölls Sopkärlstvätt dessa tjänster vilka därmed undandrogs konkurrens från Sanerings Companiet.

text: 131. Som nämnts ovan exemplifieras Sopkärlstvätts verksamhetsområde i det skriftliga avtalets femte stycke. Stycket reglerar tiden innan Sopkärlstvätt införskaffat utrustning att självt utföra andra tjänster än tvätt av sopkärl. Detta stycke stipulerar att Sanerings Companiet skulle utföra dessa arbeten och att Sopkärlstvätt skulle fakturera slutkunden, om Sopkärlstvätt mottog beställningen. Sanerings Companiet har bekräftat att motsvarande gällde även i det fall Sanerings Companiet mottog beställningar av de uppräknade tjänsterna.

text: 132. Sanerings Companiets verksamhetsområde omfattade övriga sanerings- och rengöringstjänster på marknaden.

text: 133. Konkurrensverkets bedömning är även att Överenskommelsen avsåg företagens samtliga kunder, tjänster (utöver snöröjning som får anses ha legat utanför Överenskommelsen) och geografiska områden. Klausulen skulle fullt ut reglera parternas agerande på marknaden, och hindra företagen från att bedriva verksamheter som konkurrerade med varandra.

text: 134. Förekomsten av en överenskommelse mellan Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt, med det innehåll som återgetts ovan, bekräftas även av att det skriftliga avtalet efterlevdes av parterna under dess löptid.

text: Slutsats avtalskriteriet

text: 135. Mot bakgrund av ovanstående finner Konkurrensverket att Överenskommelsen som uttrycks i det skriftliga avtalet daterat den 3 mars 2014 mellan Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt utgör ett avtal i den mening som avses i

text: 2 kap. 1 §

text: KL. Innebörden av detta avtal (Överenskommelsen) var att företagen skulle avstå att konkurrera med varandra och i stället dela upp tjänsterna efter respektive företags verksamhetsområde.

text: Konkurrensbegränsningen

text: Relevant marknad

text: 136. Marknadsdefinitionen är ett verktyg som används för att finna och fastställa konkurrenstrycket mellan företag. En relevant marknad består dels av en relevant produktmarknad, dels av en relevant geografisk marknad. Syftet med att definiera dessa marknader är att identifiera de faktiska konkurrenter till de berörda företagen som är i stånd att begränsa deras beteende och hindra dem från att agera oberoende av ett effektivt konkurrenstryck.

text: 137. Företagen utsätts för tre huvudtyper av konkurrenstryck: Utbytbarhet på efterfrågesidan, utbytbarhet på utbudssidan och potentiell konkurrens. Ur ekonomisk synvinkel och i samband med avgränsningen av den relevanta marknaden utgör utbytbarheten på efterfrågesidan det mest omedelbara och effektiva konkurrenstrycket för leverantörer av en viss produkt.

text: 138. I de situationer då utbytbarheten på utbudssidan kan jämföras med utbytbarhet på efterfrågesidan vad gäller effektivitet och omedelbarhet kan även denna beaktas när marknaderna definieras. För detta krävs att leverantörerna som svar på små och varaktiga förändringar av de relativa priserna kan ställa om till produktion av de relevanta produkterna och kan marknadsföra dem på kort sikt utan att väsentliga tilläggskostnader eller risker uppstår. Om dessa villkor uppfylls kommer den ytterligare produktion som kommer ut på marknaden att ha en begränsande effekt på de berörda företagens konkurrensbeteende. I fråga om effektivitet och omedelbarhet är en sådan verkan likvärdig med verkan av utbytbarhet på efterfrågesidan.

text: 139. Även potentiell konkurrens från företag utanför den relevanta marknaden är en källa till konkurrenstryck, men förutsättningarna härför bedöms först efter att den relevanta marknaden eller marknaderna avgränsats.

text: 140. Att definiera marknaden består huvudsakligen i att identifiera vilka alternativa leverantörer de berörda företagens kunder har i praktiken, både

text: vad gäller produkter eller tjänster och leverantörernas geografiska belägenhet.

text: 141. Vid bedömningen av konkurrensbegränsande samarbeten avgränsas relevant marknad primärt för att avgöra om konkurrensbegränsningen är märkbar. I ett ärende där det, som i det här fallet, är fråga om ett förfarande som har till syfte att begränsa konkurrensen (se nedan under avsnittet ”Konkurrensbegränsade syfte”) kan marknaden avgränsas mer summariskt. En analys av relevant marknad kan i det aktuella ärendet visserligen ha någon betydelse för bedömningen av om företagen konkurrerade med varandra. Mot bakgrund av Överenskommelsens breda tillämpningsområde (obegränsad vad avser tjänster och geografisk utsträckning) är det dock inte för frågan om företagen konkurrerade med varandra nödvändigt att exakt definiera de relevanta marknaderna.

text: 142. Den relevanta produktmarknaden omfattar alla varor eller tjänster som på grund av sina egenskaper, sitt pris och den tilltänkta användningen av konsumenterna betraktas som utbytbara.

text: 143. Sanerings Companiets verksamhet är framför allt inriktad på fasadtvätt, klottersanering och övriga rengöringstjänster som utförs med högtryckstvätt. Företagets vd AA har uppgett att Sanerings Companiet jobbar med ”allt som har med högtryck att göra”.

text: 144. Sopkärlstvätt erbjuder huvudsakligen tjänster inom sopsystemsrengöring. Företaget har understrukit att det inte ägnar sig åt klottersanering eller fasad- eller taktvätt.

text: 145. Konkurrensverkets marknadsavgränsning tar sin utgångspunkt i de tjänster som Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt erbjuder (och som de även erbjöd när Överenskommelsen ingicks). Detta motsvarar i förevarande fall

text: vad som omfattades av Överenskommelsen då denna omfattade samtliga tjänster som företagen erbjöd (med undantag för snöröjning).

text: 146. Överenskommelsen avsåg följande tjänster: klottersanering, fasadtvätt, blästring, brandsanering, garagerengöring, klotterskydd, marktvätt, taktvätt, impregnering, fågelskydd, sopkärlstvätt, tvätt av sopnedkast och soptunnor, soprumssanering, tvätt av UWS-behållare, tvätt av komprimatorer, sanering av kundvagnar och korgar samt tvätt av pantbehållare.

text: 147. Sanerings Companiet har uppgett att samtliga tjänster som företaget och Sopkärlstvätt erbjuder, med undantag för snöröjning, ingår på samma relevanta produktmarknad, definierad som sanering och tvätt av ytor, utrymmen och behållare. Sopkärlstvätt har i sitt yttrande över Konkurrensverkets utkast till beslut uppgett att tvätt av sopkärl utgör en separat produktmarknad, och att övriga tjänster som omfattats av Överenskommelsen inte tillhör en och samma produktmarknad. Sopkärlstvätt har särskilt framhållit att tvätt av UWS-behållare också utgör en separat produktmarknad.

text: 148. De kunder som efterfrågar ovanstående tjänster är till stor del offentliga och privata fastighetsägare, såsom exempelvis fastighets- och förvaltningsbolag samt bostadsrättsföreningar. Ur ett efterfrågeperspektiv är det tydligt att tjänsterna inte är sinsemellan utbytbara eftersom de svarar mot skilda behov. Det är inte heller uppenbart att det finns andra tjänster som är utbytbara med respektive ovannämnda tjänst.

text: 149. Som beskrivits ovan måste även utbytbarhet på utbudssidan beaktas vid marknadsavgränsningen. Konkurrensverket analyserar således förutsättningarna för utbudssubstitution med utgångspunkt i de tjänster som Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt erbjuder och som omfattats av Överenskommelsen, och särskilt huruvida befintliga marknadsaktörer kan öka sin kapacitet avseende respektive tjänst om efterfrågan på just den tjänsten skulle öka.

text: 150. Företag i saneringsbranschen har relativt breda och flexibla tjänsteutbud, något som i många fall efterfrågas av kunderna och som marknadsaktörer

text: anser utgör en konkurrensfördel, vilket även återspeglas i marknadsföringen hos marknadsaktörer där uttryck som ”vi tvättar allt som tål vatten”, ”med våra hetvattentvättar erbjuder vi i stort sett tvättning och rengöring av alla slags ytor och underlag”, ”One stop shop – Inte mindre än 12 tjänster under

text: samma tak” och ”bredden i tjänsteutbudet är en stor fördel”, förekommer. Expansion av tjänsteutbudet har varit en trend i branschen sedan i vart fall

text: början av 2010-talet. Exempel på tjänster som ett stort antal aktörer på marknaden i dagsläget erbjuder är klottersanering, högtrycksrengöring/

text: blästring och brandsanering.

text: 151. Vad gäller arbetsmetoder och redskap har utredningen visat att merparten tjänster inom sanering, tvätt och rengöring till största delen utförs med hjälp

text: av högtryckstvättar av olika slag, däribland s.k. högtrycksbilar. En högtrycksbil är vanligtvis en skåpbil med en vattentank i vilken en högtryckstvätt är monterad. Det är även vanligt förekommande att aggregatet är kopplat till en bil via en släpanordning. Härtill används även de rengöringsmedel eller kemikalier som kan behövas för den specifika typen av rengörings- eller saneringsarbete.

text: 152. En högtryckstvätt kostar mellan 25 000 och 400 000 kronor beroende på kvalitet och trycknivå. Leveranstiden för en högtryckstvätt är 1–3

text: månader. Det går även att hyra högtryckstvättar vid behov. Olika starka

text: högtryckstvättar brukar användas för olika tvätt- och saneringstjänster. Såväl typiska sanerings- och rengöringstjänster (såsom klottersanering och

text: fasadtvätt) som sådana med koppling till sopor och avfall (exempelvis rengöring av soprum och sopnedkast), utförs med vanliga högtrycksbilar utrustade med högtryckstvättar. Sanerings Companiet har uppgett att högtrycksbilar behövs för att utföra flertalet saneringstjänster. Därtill har Sopkärlstvätt uppgett att de högtrycksbilar företaget använder för tvätt av soprum och sopnedkast även kan användas för tvätt av fasader, tak och klottersanering.

text: 153. Tvätt av sopkärl kräver emellertid ytterligare specialiseringsutrustning. Sopkärl tvättas i hög utsträckning med specialbyggda lastbilar med en tvättanordning, s.k. tvättbilar. Rengöringsprocessen är automatiserad och sker i ett slutet system i tvättbilen för att förhindra att spillvattnet rinner ut i dagvattenbrunnar. Anskaffandet av utrustningen är förenat med en relativt hög investeringskostnad och lång leveranstid.

text: 154. Mot bakgrund av ovan kan sammanfattningsvis konstateras att ett brett tjänsteutbud som svarar mot merparten av kundens behov, s.k. ”one stop shop”, i många fall är en konkurrensfördel för aktörerna på marknaden. Denna omständighet indikerar att kunder i stor utsträckning efterfrågar leverantörer med ett heltäckande utbud vilket talar för att tjänsterna i fråga ingår på en och samma produktmarknad.

text: 155. Även om ett brett tjänsteutbud anses vara en konkurrensfördel väljer vissa saneringsföretag att fokusera på vissa typer av tjänster. Exempelvis finns det ett flertal företag som i huvudsak är verksamma inom sanering av fastigheter och lös egendom efter skador såsom bränder eller vattenskador, medan andra företag inriktat sig mot skadedjursbekämpning eller klottersanering och högtrycksrengöring.

text: 156. Oavsett inriktning inom skadeservice förefaller det finnas en hög grad av utbudssubstitution mellan tjänsterna inom segmentet. Anledningen är främst att flera sanerings- och rengöringstjänster är av liknande karaktär vad gäller kompetens, arbetsredskap och utförande. Gemensamt är att en

text: stor del av tjänsterna kan erbjudas genom användandet av högstrycksbilar, vilket är vanligt förekommande i branschen. Branschrapporter visar att vilka tjänster som är vanligast har varierat mellan olika år, vilket tyder på att också kundernas efterfrågan av olika tjänster varierar över tid.

text: 157. Ovan talar för att det finns goda möjligheter för marknadsaktörer att snabbt ställa om sin verksamhet som svar på små och varaktiga förändringar av priserna, och marknadsföra tjänsterna på kort sikt utan att väsentliga tilläggskostnader eller risker uppstår, särskilt eftersom befintliga marknadsaktörer som utgångspunkt uppges ha breda och flexibla tjänsteutbud. Eventuella nödvändiga utbildningar är begränsade i både tidsåtgång och kostnad.

text: 158. Vad avser tjänsten tvätt av sopkärl, krävs dock särskild utrustning och tvätt av sopkärl efterfrågas oftast som en separat tjänst. Nedan bedöms därför om denna tjänst utgör en egen produktmarknad som bör åtskiljas från övriga tjänster som omfattades av Överenskommelsen.

text: 159. Sopkärlstvätt har angett att tjänsten tvätt av UWS-behållare kräver specialiserad och påkostad utrustning (likt tvätt av sopkärl), i form av en kranbil med tvättanordning för att lyfta upp behållarna ur marken och rengöra dessa, samt chaufför med C-körkort som genomgått kranutbildning, vilket är svårt att rekrytera. Sopkärlsvätt menar därför att tjänsten inte omfattas av marknaden för sanerings- och rengöringstjänster, utan utgör en egen produktmarknad.

text: 160. När det, likt detta ärende, gäller överträdelser som redan till sitt syfte är konkurrensbegränsande, behöver marknaden primärt avgränsas för att kunna fastställa märkbarheten av förfarandet. Eftersom Sopkärlstvätts omsättning som härrör från tjänsten tvätt av UWS-behållare varit mycket begränsad och därmed inte påverkar bedömningen av märkbarheten, har Konkurrensverket valt att inte närmare utreda kraven för utförandet av tjänsten eller kostnaden och leveranstiden för den nödvändiga utrustningen,

text: och därför bortsett från tjänsten vid avgränsningen av den relevanta marknaden.

text: 161. Liksom ovan beaktas även utbytbarhet på utbudssidan vid bedömningen om tjänsten tvätt av sopkärl ska ingå på samma relevanta produktmarknad som övriga sanerings- och rengöringstjänster, närmare bestämt om det kan motiveras av att det föreligger en tillräcklig grad av utbudsubstitution.

text: 162. Kostnaden för en tvättbil uppgår i dagsläget till minst ca 2,5 miljoner kronor, men kan även uppgå till det dubbla beloppet beroende på val av fabrikat, drivmedel och övriga tillval. Sopkärlstvätt betalade drygt 2 miljoner kronor för vart och ett av de fordon företaget införskaffade under perioden 2013–2020. Begagnade tvättbilar har uppgetts kosta mellan 500 000 kronor och 2 miljoner kronor. Flera marknadsaktörer har uppgett att tvättbilen är en dyr investering. Leveranstiden har uppgetts vara ca ett år.

text: 163. Tvättbilar finansieras i regel genom leasing eller avbetalningsköp. Det har även framkommit uppgifter om att kreditgivare ofta ställer krav på större egen insats och kortare avbetalningstid än vid köp av t.ex. en högtrycksbil, eftersom fordonen är så pass specialiserade att de kan antas ha ett begränsat andrahandsvärde.

text: 164. Vidare har marknadskontakter som tagits i utredningen uppgett att ett flertal upphandlande kunder ofta ställer krav på viss teknik när de upphandlar tjänsterna, med hänvisning till miljöhänsyn. Sopkärlstvätt har

text: dessutom uppgett att det inte är tillåtet att tvätta sopkärl utan tvättbil på grund av uppställda miljökrav. Som stöd för detta hänvisas till skrivelser i lokala VA-organisationers allmänna bestämmelser (ABVA), vilka uppges grunda sig på Miljöförvaltningens i Malmö Stad tolkning av

text: 2 kap. 3 § miljöbalken (1998:808)

text: 165. Sammantaget gör Konkurrensverket följande bedömning.

text: 166. För att kunna erbjuda tvätt av sopkärl krävs i många fall en tvättbil för att uppfylla de miljökrav som framför allt ställs i samband med offentliga upphandlingar. Ur ett efterfrågeperspektiv är således inte tvätt av sopkärl med högtryckstvätt ett fullgott substitut för flera kunder, oavsett om det föreligger något lagstadgat miljökrav eller inte. En investering i en tvättbil uppges vara betydande och inköpet är förknippat med en leveranstid på ca ett år. Konkurrenter verksamma inom saneringstjänster har uppgett att de inte skulle behöva införskaffa någon ny utrustning för att erbjuda soprumstvätt, men däremot för tvätt av sopkärl.

text: 167. Eftersom utbytbarheten på utbudssidan kan anses kräva en väsentlig anpassning av tillgångar, nyinvesteringar, samt tar tid, är utbudssubstitution mellan tvätt av sopkärl och övriga sanerings- och rengöringstjänster inte tillräckligt omedelbar för att ingå på samma relevanta produktmarknad.

text: 168. Konkurrensverkets samlade bedömning är att sanerings- och rengöringstjänster (vilket bland annat innefattar klottersanering, fasadtvätt, soprumstvätt, tvätt av sopnedkast och soptunnor, tvätt av pantbehållare, blästring, brandsanering, garagerengöring, klotterskydd, marktvätt, taktvätt, impregnering, fågelskydd, samt sanering av kundvagnar och korgar) ingår på en och samma relevanta produktmarknad.

text: 169. Vad avser tvätt av sopkärl bedöms det mot bakgrund av strukturen på efterfrågesidan och särskilt omständigheten att det saknas tillräcklig grad av utbytbarhet på utbudssidan att denna tjänst faller utanför den ovan nämnda

text: marknaden. Även med tanke på den specialutrustning som krävs för tvätt av sopkärl finns skäl att hantera det som en egen produktmarknad.

text: 170. I förevarande ärende är en exakt marknadsavgränsning dock inte nödvändig.

text: 171. Av ovan angivna skäl finner Konkurrensverket att de relevanta produktmarknaderna i det aktuella ärendet summariskt kan avgränsas till marknaden för sanerings- och rengöringstjänster samt den närliggande marknaden för tvätt av sopkärl. Som nämnts ovan talar uppgifter i utredningen för att tjänsten tvätt av UWS-behållare utgör en separat produktmarknad från övriga sanerings- och rengöringstjänster. Eftersom en sådan slutsats inte påverkar märkbarheten av det förfarande som utreds i ärendet, bortser Konkurrensverket från tjänsten vid avgränsningen av den relevanta marknaden i ärendet.

text: 172. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilken konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: 173. Sanerings Companiet har uppgett att den relevanta geografiska marknaden utgörs av Skåne med omnejd, vilket är bolagets primära verksamhetsområde. Sopkärlstvätt har under utredningen uppgett att företaget är en mobil verksamhet som huvudsakligen bedrivs i Skåne, men även i Småland. I sitt yttrande över Konkurrensverkets utkast till beslut har företaget dock vitsordat att den geografiska marknaden i ärendet utgörs av Skåne.

text: 174. Som beskrivits ovan är de kunder som efterfrågar tjänsterna ofta privata eller offentliga fastighetsägare, och det ligger i sakens natur att fastighetsrelaterade underhålls- och rengöringsarbeten utförs lokalt hos beställaren. Företagens kunder finns primärt i Skåne. Det förekommer visserligen att företagen åtar sig uppdrag utanför Skåne, men sådana uppdrag utgör

text: endast en liten del av företagens omsättning, exempelvis har DD uppgett att 70 procent av Sopkärlstvätts omsättning härrör från uppdrag i Malmö, Helsingborg och Lund.

text: 175. Likaså har utredningen visat att företagen endast undantagsvis deltar i upphandlingar utanför Skåne. Av de 18 upphandlingar som Sanerings Companiet och/eller Sopkärlstvätt deltagit i under den undersökta perioden avsåg 16 arbeten i Skåne. De resterande två upphandlingarna, i vilka Sanerings Companiet deltog, ägde rum och avsåg klottersaneringsarbeten i Stockholm. Företaget vann inte någon av dessa två upphandlingar.

text: 176. Vad avser konkurrenter har Sanerings Companiet uppgett att det finns ett fåtal större aktörer som erbjuder tvätt- och saneringstjänster i Skåneområdet, samt ett inte obetydligt antal mindre aktörer. De företag som Sanerings Companiet angett som konkurrenter är alla Skånebaserade, och har bekräftat att även de betraktar Sanerings Companiet som en konkurrent. Ytterligare två Skånebaserade företag har angett Sanerings Companiet som en konkurrent.

text: 177. Sopkärlstvätt har angett fyra aktörer verksamma i Skåneområdet som konkurrenter. Tre av dessa företag har i kontakter med Konkurrensverket bekräftat att de betraktar Sopkärlstvätt som en konkurrent.

text: 178. Därutöver har Sopkärlstvätt angett ett antal företag med verksamhetsområde utanför Skåne som konkurrenter: Miljöhuset i Stockholm AB, Soprumsfixarna, Kärltvätt Sverige AB och Gotlands Fönsterputs.

text: 179. Konkurrensverket har under utredningen även tagit kontakt med dessa företag. Dessa upplever dock att de inte konkurrerar med Sopkärlstvätt, med förklaringen att de är verksamma i andra geografiska områden. Vidare har två av företagen uppgett att de inte är verksamma inom tvätt av sopkärl eller övriga sanerings- och rengöringstjänster.

text: 180. Sammantaget har Konkurrensverket identifierat att de marknadsaktörer som utgör Sanerings Companiets respektive Sopkärlstvätts främsta konkurrenter är Klottrets Fiende, Specialrengöringar Sverige/Klotterkonsulten AKS AB (Specialrengöringar), Fasadengruppen Partners i Sydsverige AB (FEAB Partners), samt Frasses Högtryckstvätt & Stubbfräsning AB (Frasses). Samtliga av dessa konkurrenter erbjuder tjänster som i stort sett överlappar både Sanerings Companiets och Sopkärlstvätts huvudsakliga verksamheter och bedriver verksamhet i Skåne med omnejd.

text: 181. Följande konkurrenter erbjuder olika högtryckstvättstjänster, dock inte specifikt tvätt av sopkärl, varför den verksamhet de bedriver direkt konkurrerar med Sanerings Companiet, men inte med Sopkärlstvätt: Ponsab i Skåne Aktiebolag, Color Off Syd, Högtrycksservice Öresund AB, Fastab Service AB och Climat 80 Aktiebolag.

text: 182. Sammanfattningsvis erbjuder och utför Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt i princip uteslutande sina tjänster i Skåne, likaså är deras huvudsakliga konkurrenter främst verksamma i Skåne. Företagen har endast i undantagsfall deltagit i upphandlingar som avser uppdrag utanför Skåne. Mot bakgrund av detta kan de geografiska marknaderna i ärendet summariskt bestämmas till Skåne.

text: 183. Konkurrensverket finner att de i ärendet relevanta produktmarknaderna utgörs av marknaden för sanerings- och rengöringstjänster, och den närliggande

text: marknaden för tvätt av sopkärl. Avseende båda de relevanta produktmarknaderna utgörs den relevanta geografiska marknaden av Skåne.

text: Konkurrenter

text: 184. En förutsättning för att Överenskommelsen ska vara av någon betydelse ur konkurrenssynpunkt är att företagen i fråga var konkurrenter. I det aktuella ärendet är alltså frågan om Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt var konkurrenter vid tiden för Överenskommelsen.

text: 185. Med konkurrenter avses inte bara de företag som är verksamma på samma relevanta marknad (faktiska konkurrenter), utan även företag som skulle kunna konkurrera med varandra (potentiella konkurrenter).

text: 186. Av EU-praxis framgår att tröskelvärdet för när potentiell konkurrens kan anses föreligga kan variera mot bakgrund av sammanhanget och förfarandet ifråga. Beroende på omständigheterna kan det krävas att det undersöks om det finns verkliga och konkreta möjligheter för företaget (avtalet förutan) att träda in på den berörda marknaden och konkurrera med de företag som är etablerade på denna. I andra sammanhang ska undersökas om det finns oöverstigliga hinder för att träda in på marknaden för att bedöma om ett företag utgör en potentiell konkurrent på en viss marknad.

text: 187. När det har varit fråga om uppenbara syftesöverträdelser, som uppdelning av marknader i likhet med aktuellt ärende (se nedan avsnittet ”Konkurrensbegränsande syfte”), har det ansetts tillräckligt att enbart pröva om företag utgör en potentiell konkurrent baserat på kriteriet ”oöverstigliga hinder”. I Telia, som rörde ett samarbete inför en upphandling, gjorde Patent- och marknadsöverdomstolen bedömningen att hindren för Telia att delta i den

text: aktuella upphandlingen ”inte kan anses ha varit oöverstigliga” och hänvisade till EU-domstolens avgörande i Toshiba.

text: 188. En prövning av om det finns oöverstigliga hinder för marknadsinträde, innebär att varje möjlighet, även teoretisk, att komma in på marknaden, är tillräcklig för att det ska föreligga potentiell konkurrens. Att en aktör har trätt in på den berörda marknaden kan i sig leda till att det anses föreligga potentiell konkurrens. En sådan prövning skiljer sig från bedömningen av om av det finns verkliga och konkreta möjligheter för marknadsinträde, vid vilken företagets förmåga att ta sig in på marknaden är grundläggande även om företagets avsikt att träda in på marknaden också kan vara relevant.

text: 189. För att visa att det finns potentiell konkurrens bör marknadsinträde kunna ske inom ”rimlig tid” eller ”tillräckligt snabbt” utan att det i rättspraxis fastställts någon exakt gräns.

text: 190. Därutöver utgör den omständigheten att företag har ingått ett avtal med syftet att hålla ett av dem utanför en viss marknad ett starkt indicium på att det föreligger ett konkurrensförhållande mellan dem.

text: 191. Likaså är den etablerade aktörens uppfattning en relevant faktor för bedömningen av om det föreligger ett potentiellt konkurrensförhållande mellan det företaget och ett företag utanför marknaden.

text: 192. Mot bakgrund av ovan anser Konkurrensverket att det är tillräckligt att i aktuellt ärende visa att det inte funnits några ”oöverstigliga hinder” för företagen att träda in på de berörda marknaderna inom en tillräckligt kort tid för att de ska anses utgöra potentiella konkurrenter. Med det sagt har Konkurrensverket ändå gjort en prövning av om det funnits verkliga och konkreta möjligheter för företagen att träda in på de aktuella marknaderna även om detta inte är avgörande för bedömningen. Konkurrensverket har

text: inte heller enbart förlitat sig på teoretiska möjligheter för inträde. Konkurrensverket har vidare bemött Sopkärlstvätts bestridande av företagens förmåga att träda in på varandras marknader.

text: 193. Överenskommelsens karaktär och breda omfattning som inkluderat ett flertal tjänster, innebär att bedömningen av om företagen var konkurrenter inte är avhängig en exakt avgränsning av de relevanta marknaderna (jämför ovan).

text: 194. Konkurrensverket har ovan beskrivit de relevanta marknaderna. Där framgår att båda företagen under Överenskommelsens varaktighet erbjudit och utfört tjänster på marknaden för sanerings- och rengöringstjänster i Skåne. Sopkärlstvätt har även erbjudit och utfört tjänster på marknaden för tvätt av sopkärl i Skåne.

text: 195. Sanerings Companiet anser att företagen, såväl historiskt som i dag, är både faktiska och potentiella konkurrenter. Sopkärlstvätt uppger emellertid i sitt yttrande över Konkurrensverkets utkast till beslut att företagen varken är faktiska eller potentiella konkurrenter på någon av de identifierade relevanta marknaderna.

text: 196. Konkurrensverket har i viss mån beaktat Sanerings Companiets påstående om att det förelegat ett konkurrensförhållande mellan parterna, men fäst särskild vikt vid vad som i övrigt framkommit i utredningen angående förutsättningar för konkurrens. Som framgår nedan anser Konkurrensverket att det inte finns fog för Sopkärlstvätts påstående om att företagen inte är konkurrenter mot bakgrund av övriga omständigheter som framkommit i ärendet.

text: 197. Oaktat hur marknaderna avgränsas kan inledningsvis följande konstateras gällande konkurrensförhållandet mellan företagen.

text: 198. Det faktum att företagen ingått ett avtal med ett ömsesidigt åtagande om att inte konkurrera och i stället delat upp tjänster mellan sig utgör en stark indikation på att de betraktade varandra som åtminstone potentiella konkurrenter och upplevde ett konkurrenstryck från varandra, eftersom de i annat fall inte hade skäl att ingå en sådan överenskommelse.

text: 199. Sopkärlstvätt har vidgått att oron för konkurrens åtminstone fanns hos Sanerings Companiet när det skriftliga avtalet upprättades. Även om det

text: var AA som lade till det nionde stycket i det skriftliga avtalet innehöll redan det ursprungliga avtalsutkast som CC sände över till AA det slutliga avtalets andra stycke, av vilket framgår bland annat att ”[…] framför allt ska parterna inte konkurrera mot varandra utan samarbeta mot andra konkurrenter”. Detta talar för att även Sopkärlstvätt upplevde ett konkurrenstryck från Sanerings Companiet, eftersom ett sådant tydliggörande annars inte vore nödvändigt. Det upplevda konkurrenstrycket hade, utöver Överenskommelsen, en avhållande effekt på företagens beteende på marknaden i vid bemärkelse.

text: 200. Innan det skriftliga avtalet ingicks erbjöd Sanerings Companiet tvätt av soprum, sopnedkast och komprimatorer, och företaget tvättade sopkärl med hjälp av vanliga högtryckstvättar, om än i begränsad omfattning och utan tvättbilar. I dag tvättar Sanerings Companiet återigen soprum, sopnedkast och komprimatorer, och efterfrågan på tvätt av sopkärl tillgodoses genom nyttjandet av underleverantörer. Sopkärlstvätt erbjuder i dagsläget, utöver tvätt av sopkärl, enbart en handfull sanerings- och rengöringstjänster, men som beskrivits ovan driver CC och DD sedan hösten 2020 saneringsföretaget Color Off Syd, i vilket de i dagsläget även har ett ägarintresse.

text: 201. Sanerings Companiets respektive CC:s och DD:s agerande efter att samarbetet mellan företagen upphört talar för att det, Överenskommelsen förutan, vid det skriftliga avtalets ingående fanns incitament till att utvidga det egna företagets tjänsteutbud till att även omfatta det andra företagets tjänster. Det har funnits incitament både att komplettera den egna verksamheten med tjänster från den andra avtalspartens utbud, och att freda den egna verksamheten från konkurrens från den andra avtalsparten.

text: 202. Eftersom Konkurrensverket har avgränsat två separata produktmarknader redogörs först för bedömningen av konkurrentförhållandet mellan företagen på marknaden för sanerings- och rengöringstjänster. Konkurrensverkets utgångspunkt är att Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt är faktiska konkurrenter på denna marknad eftersom de båda erbjudit och utfört tjänster som ingår på marknaden. Konkurrensverket har emellertid även utrett företagens förmåga att utföra de huvudsakliga tjänsterna som ingår på marknaden och som de under Överenskommelsens varaktighet

text: inte utförde. Därefter görs motsvarande bedömning avseende marknaden för tvätt av sopkärl.

text: 204. Sanerings Companiets verksamhet är framför allt inriktad på fasadtvätt, klottersanering och övriga rengörings- och underhållstjänster som utförs med högtryckstvätt. Sopkärlstvätts verksamhetsinriktning har sedan bolagets bildande varit rengöringstjänster kopplade till sopor och avfall, i synnerhet just tvätt av sopkärl. Sopkärlstvätts verksamhet har omfattat tjänster som också utförts av Sanerings Companiet både före, under och efter tiden för förfarandet. Ett exempel på detta är att Sanerings Companiet i enlighet med det skriftliga avtalets femte stycke under en inledande period utförde tjänster (förutom tvätt av sopkärl) som tillhörde Sopkärlstvätts verksamhetsområde.

text: 205. Utförandet av soprumstvätt övergick från Sanerings Companiet till Sopkärlstvätt knappt ett år efter att det skriftliga avtalet ingicks, vilket visar att både Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt i vart fall från december 2014 hade möjlighet och kapacitet att utföra tjänsten. Möjligheterna för Sopkärlstvätt att tvätta soprum med sin befintliga utrustning var dock begränsade innan företaget köpte in sin första högtrycksbil för att tvätta

text: soprum, även om företaget under denna period hade en vanlig högtryckstvätt installerad i den bil företaget använde för tvätt av sopkärl, för att kunna tvätta soprum samtidigt som företaget tvättade sopkärl.

text: 206. Även om det inte är ett företags avsikt som är avgörande för bedömningen av potentiell konkurrens, utan dess förmåga att konkurrera, kan ändå följande noteras avseende Sopkärlstvätts och CC:s intresse av att utföra klottersanering.

text: 207. Det har framgått av Konkurrensverkets utredning att det fanns tillfällen under den tid Överenskommelsens varade, vid vilka Sopkärlstvätt velat utföra, och utförde, arbeten tillhörande Sanerings Companiets verksamhetsområde. CC hade dessutom ett intresse av att på nytt vinna Malmö Stads upphandling av klottersaneringstjänster när Sopkärlstvätts samarbete med Sanerings Companiet började gå sämre. Sedan hösten 2020 driver också CC och DD Color Off Syd i direkt konkurrens med Sanerings Companiet och utför klottersaneringsarbeten upphandlade av Malmö Stad. Slutligen har Konkurrensverket fått information om att CC, efter att hans anställning på Klottrets Fiende upphörde, men innan Sopkärlstvätt bildades, var intresserad av att köpa en konkurrent till Sanerings Companiet verksam inom sanerings- och rengöringstjänster såsom klottersanering, fasadrengöring, avloppsrensning, garagestädning och taktvätt.

text: 208. Konkurrensverket menar att Sopkärlstvätts och dess företrädares agerande motsäger att det inte fanns ett intresse av att tillhandahålla denna typ av saneringstjänster. Förfrågan om att köpa upp en direkt konkurrent till Sanerings Companiet talar för att det vid denna tidpunkt fanns ett intresse hos framför allt CC att genom bolag träda in på den marknad där bland annat Sanerings Companiet var verksamt.

text: 209. Konkurrensverkets bedömning är, mot bakgrund av det ovanstående och beaktat de goda förutsättningarna för utbudssubstitution på marknaden, att Sopkärlstvätt fram till att företaget anskaffade utrustning för att kunna tvätta soprum, var åtminstone en potentiell konkurrent vad gäller sanerings- och rengöringstjänster.

text: 210. Efter att Sopkärlstvätt i december 2014 införskaffat utrustning för att kunna tvätta soprum i större utsträckning gick företaget under tiden Överenskommelsen varade över verksamhetsgränsen och utförde tjänster som hörde till

text: Sanerings Companiets verksamhetsområde, framför allt arbeten inom fasadtvätt.

text: 211. Vidare har Sopkärlstvätt under utredningen beskrivit att den utrustning de i dag använder för soprumstvätt i och för sig skulle kunna användas för att tvätta fasader, tak och klotter. Konkurrenter verksamma inom saneringsoch rengöringstjänster har bekräftat att tjänster som soprumstvätt inte fordrar annan utrustning än vad som används för andra typiska högtryckstjänster såsom klottersanering, fasadtvätt och taktvätt. Sopkärlstvätt har emellertid uppgett att företaget inte utför dessa tjänster eftersom personalen inte besitter sådan kompetens samt att man saknar rätt kemikalier och att företaget inte är ”ägnat att vara verksamt på dessa marknader”. I sitt yttrande över Konkurrensverkets utkast till beslut har företaget däremot angett att man inte bara saknar ändamålsenlig och tillräcklig kompetens utan även utrustning för att utföra de tjänster som enligt Överenskommelsen tilldelats Sanerings Companiet.

text: 212. Vad gäller kompetens kan noteras att eventuella utbildningar för att utföra tjänsterna är begränsade både i tidsåtgång och i kostnad. Det fanns också kompetens i Sopkärlstvätt i form av framför allt CC:s och BB:s tidigare erfarenheter av arbete i Klottrets Fiende. Av Konkurrensverkets kontakter med andra företag på marknaden har även framgått att personal verksam inom tvätt av sopkärl också kan arbeta med saneringstjänster.

text: 213. Flertalet av de konkurrenter till Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt som Konkurrensverket varit i kontakt med under utredningen har uppgett att mindre än hälften av deras uppdrag härrör från offentlig upphandling, vilket även stämmer överens med uppgifter om branschen i helhet. Konkurrensverket kan därför konstatera att deltagande i offentliga upphandlingar inte är avgörande för ett företags förmåga att utföra de aktuella tjänsterna.

text: 214. Konkurrensverket bedömer mot bakgrund av ovan att Sopkärlstvätt under större delen av den period då Överenskommelsen tillämpades hade nödvändig utrustning för att utföra ett flertal sanerings- och rengöringstjänster. Eftersom företaget under denna period utförde soprumstvätt och andra rengöringstjänster kopplade till sopor och avfall var de aktiva på marknaden för sanerings- och rengöringstjänster, även om företagets huvudsakliga verksamhet bestod i tvätt av sopkärl. Sopkärlstvätts anskaffande av den nödvändiga utrustningen i slutet av 2014 visar att företaget hade verkliga och konkreta möjligheter att träda in på marknaden för sanerings- och rengöringstjänster, vilket också skedde.

text: 215. Konkurrensverket finner därför att Sopkärlstvätt och Sanerings Companiet var faktiska konkurrenter på marknaden för sanerings- och rengöringstjänster under större delen av den period då Överenskommelsen tillämpades, och potentiella konkurrenter innan Sopkärlstvätt införskaffade egen utrustning för tvätt av soprum. Att Sopkärlstvätt valde att under förfarandets gång inte använda sin befintliga utrustning till exempelvis klottersanering eller fasadtvätt, har en rimlig förklaring i uppdelningen av tjänster enligt Överenskommelsen snarare än att det rör sig om vitt skilda tjänster. Detsamma gäller varför Sanerings Companiet inte själva erbjudit tjänster inom Sopkärlstvätts verksamhetsområde, såsom exempelvis tvätt av soprum. Sopkärlstvätt har inte heller haft några incitament att erbjuda tjänster som fasad-, tak och markrengöring, klottersanering och blästring efter att det skriftliga avtalet sades upp, eftersom dess ägare CC och DD sedan hösten 2020 driver och är indirekta delägare i saneringsföretaget Color Off Syd som är inriktat på just den typen av tjänster.

text: 217. Sopkärlstvätt har angett att Sanerings Companiet aldrig varit en aktiv aktör inom tvätt av sopkärl och aldrig gjort någon ansats till att göra nödvändiga investeringar i utrustning och personal för att kunna erbjuda tjänsten, eftersom tröskeln är för hög. Enligt Sopkärlstvätt är det nödvändigt att delta i offentliga upphandlingar för att verksamheten ska bli lönsam. I dessa ställs höga s.k. skall-krav, såsom rörande kompetens och erfarenhet samt referenser till stöd för dessa, samt att utförandet av tvätten kräver en tvättbil. Enligt Sopkärlstvätt har inte Sanerings Companiet nödvändiga resurser och kompetens för att tvätta sopkärl.

text: 218. Konkurrensverket tar först ställning till om investeringskostnaden och leveranstiden för en tvättbil, såväl som andra relevanta omständigheter, utgör oöverstigliga hinder för ett företag att träda in på marknaden för tvätt av sopkärl inom en tillräckligt kort tid. Anskaffandet av en tvättbil för tvätt av sopkärl är förenat med en investering som flertalet företag på marknaden bedömer är det största inträdeshindret till marknaden. För att göra investeringen lönsam fordras en viss mängd uppdrag. Leveranstiden för en tvättbil är ungefär ett år.

text: 219. Att Sopkärlstvätt under sitt första verksamhetsår kunde anskaffa en tvättbil och sedermera även anskaffade tre ytterligare fordon (varav ett begagnat) under Överenskommelsens varaktighet, talar starkt för att fordonens kostnad inte utgjort ett oöverstigligt hinder för inträde på marknaden. Majoriteten av fordonen införskaffades under en period då företagets omsättning understeg 10 miljoner kronor. I denna riktning talar även att det finns en andrahandsmarknad. Uppgifter i utredningen visar förvisso att andrahandsmarknaden är av begränsad storlek. Likväl har det framkommit att Sopkärlstvätt mellan 2015 och 2020 förvärvat begagnade fordon vid två tillfällen, och att en konkurrent i närtid sålt minst ett fordon på andrahandsmarknaden.

text: 220. En leveranstid på ungefär ett år har inte heller inneburit att ett inträde inte har kunnat ske tillräckligt snabbt för att sätta press på befintliga marknadsaktörer eller inom vad som får anses vara inom en rimlig tid. Överenskommelsen var vidare obegränsad i tiden och tillämpades under flera år, varför tidsaspekten är av mindre betydelse i detta ärende.

text: 221. Sopkärlstvätt har, liksom andra företag som erbjuder tvätt av sopkärl, påpekat att kravet på C-körkort för förare av tvättbilen gör det svårt att rekrytera personal. Att Sopkärlstvätt tagit sig in på marknaden och att antalet anställda på företaget stadigt ökat visar att kravet på C-körkort och kompetens inte omöjliggjort marknadsinträde. Dessutom finns möjligheten att bekosta C-körkort till befintlig personal, vilket flera av de företag som Konkurrensverket varit i kontakt med har gjort.

text: 222. Sopkärlstvätt har uppgett att det är nödvändigt att kunna kvalificera sig för offentliga upphandlingar för att uppnå lönsamhet och att skall-kraven i

text: dessa upphandlingar är höga, bland annat vad gäller kundreferenser. Marknaden består emellertid av såväl offentliga som privata kunder, varför deltagande i offentliga upphandlingar inte framstår som avgörande för att vara verksam inom tjänstesegmentet. Referenser för kvalificering till offentliga upphandlingar kan dessutom byggas upp genom uppdrag mot privata kunder. Denna möjlighet framstår som god givet att de två marknaderna i ärendet till stor del vänder sig till samma kundgrupp. Konkurrensverket kan även konstatera att den nivå av erfarenhet och referenser som krävts i upphandlingar av tvätt av sopkärl i Skåne sedan 2014 varierat, och att det även godtagits att erfarenhet kunnat visas på annat sätt än genom kundreferenser, exempelvis genom att erforderlig kompetens finns hos personalen.

text: 223. Mot bakgrund av det ovan anförda konstaterar Konkurrensverket att det inte funnits oöverstigliga hinder för Sanerings Companiet att träda in på marknaden för tvätt av sopkärl.

text: 224. Konkurrensverket tar i ett nästa steg ställning till om Sanerings Companiet haft verkliga och konkreta möjligheter till inträde på marknaden inom tillräckligt kort tid.

text: 225. Vad gäller tvättbilens kostnad kan konstateras att Sopkärlstvätts första tvättbil finansierades med hjälp av Sanerings Companiets bankkontakter. Av Sanerings Companiets räkenskaper mellan räkenskapsåren 2013/2014 och 2018/2019 kan också konstateras att företaget hade en stabil och stark tillväxt och med egna medel kunde finansiera såväl verksamheten som utdelningar till ägarna. I dagsläget ombesörjer Sanerings Companiet sin befintliga efterfrågan på tvätt av sopkärl genom underleverantörer och företaget fick även in förfrågningar på tjänsten under tiden Överenskommelsen tillämpades. Detta talar för att Sanerings Companiet under förfarandets löptid hade goda ekonomiska och finansiella förutsättningar att skaffa utrustning för att tvätta sopkärl och att företaget hade ett potentiellt kundunderlag.

text: 226. Vad gäller leveranstiden för tvättbilen kan Konkurrensverket konstatera att Sanerings Companiet dessutom är, och var, verksamt på en närliggande marknad. Kunderna på de båda marknaderna är även till stor del desamma. Under leveranstiden kan efterfrågan tillgodoses genom underleverantörer för kontinuitet i kundrelationerna.

text: 227. Vad gäller andra aktörers inträde på marknaden för tvätt av sopkärl så har Konkurrensverket ovan beskrivit trenden med breddade tjänsteutbud överlag inom skadeservice och att det medför en konkurrensfördel för marknadsaktörer. Detta har inneburit att Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt i dagsläget, såväl som under förfarandet, till stor del har samma primära konkurrenter, trots företagens olika tjänsteinriktningar. Konkurrensverket har varit i kontakt med de företag som, utöver Sopkärlstvätt, varit de primära aktörerna inom tvätt av sopkärl i Skåne under förfarandets löptid.

text: 228. Merparten av dessa företag lade till tvätt av sopkärl till sina befintliga utbud av olika former av högtrycksrengöring, klottersanering och andra fastighetsrelaterade underhållstjänster och är alltså i dag direkta konkurrenter till både Sopkärlstvätt och Sanerings Companiet. Två av dessa företag har uppgett att det var efterfrågan hos kunder som drev tillägget av tjänsten, medan ett tredje lade till tjänsten för att den ”öppnade dörrar” till starkare kundrelationer genom att företaget fick fler uppdrag i egenskap av redan etablerad leverantör. Två av företagen uppger också att man såg att behovet av tjänsten växte fram, bland annat till följd av att kärlsorteringssystem successivt blev vanligare, att bostadsrättsföreningar och andra kunder inte själva kan utföra tjänsten på godtagbart sätt, eller att hyresvärdar blivit mer måna om hygien och renlighet i sina återvinningscentraler. Företagen upplever att tillägget av tjänsten innebar konkurrensfördelar, bland annat genom minskade besvär för kunderna och att den möjliggör en förlängning av verksamhetsåret från ungefär nio månader till upp emot tolv månader.

text: 229. Givet marknadsstrukturen och att de olika tjänsterna i stor utsträckning efterfrågas av samma kunder (fastighetsägare), framstår tvätt av sopkärl således som en naturlig tilläggstjänst för företag verksamma inom sanerings- och rengöringstjänster. En konkurrent har uttryckt det som att tillägget inte var ett jättelångt steg att ta rent verksamhetsmässigt, eftersom

text: det handlade om rengöring, högtryck och hetvatten och därmed passade in i den befintliga verksamheten.

text: 230. Sopkärlstvätt har uppgett att Sanerings Companiet inte synes ha för avsikt att träda in på marknaden för tvätt av sopkärl. Sanerings Companiet har uppgett en avsikt att utöka sin verksamhet inom tvätt av sopkärl, men att man fram till våren 2021 varit tvungna att avvakta, eftersom BB var bunden av en konkurrensklausul mot Sopkärlstvätt från våren 2019 efter att ha sålt sina aktier i företaget. Sanerings Companiet har emellertid inte därefter trätt in på marknaden.

text: 231. Eftersom det främst är ett företags förmåga som ska beaktas i bedömningen av potentiell konkurrens finner Konkurrensverket, med hänsyn till de omständigheter som redovisats ovan, att frågan kan avgöras utan att närmare bedöma Sanerings Companiets avsikter till inträde på marknaden.

text: 232. Avseende marknaden för tvätt av sopkärl gör Konkurrensverket bedömningen att Sanerings Companiet till överkomliga kostnader och utan större svårigheter hade, utan de begränsningar som följde av Överenskommelsen, förmågan att utvidga sitt erbjudande till att omfatta samtliga tjänster som tilldelats Sopkärlstvätt genom Överenskommelsen. Leveranstiden för en tvättbil får också betraktas som tillräckligt kort i sammanhanget. En expansion av företagens tjänsteutbud är dessutom inte heller orealistisk, i och med det naturliga sambandet mellan tjänstegrupperna och det faktum att breddning av tjänsteutbud (såväl som konsolideringar) förefaller ha varit en trend i branschen under de senaste tio åren, motiverad av efterfrågan hos kunder. Breddade tjänsteutbud minskar dessutom behovet att ta in underleverantörer. Konkurrensverket finner därför att Sanerings Companiet haft verkliga och konkreta möjligheter till inträde på marknaden inom tillräckligt kort tid.

text: 233. Konkurrensverket finner att Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt var faktiska konkurrenter på marknaden för sanerings- och rengöringstjänster under större delen av den period då Överenskommelsen tillämpades. Under det första knappa året var företagen åtminstone potentiella konkurrenter. Avseende tvätt av sopkärl var företagen i vart fall potentiella konkurrenter under hela perioden. Företagen var således under alla omständigheter potentiella konkurrenter avseende tjänsterna på de båda i ärendet avgränsade relevanta marknaderna och som Överenskommelsen gällde.

text: Konkurrensbegränsande syfte

text: 234. För att bestämmelsen i

text: 2 kap. 1 §

text: KL ska vara tillämplig krävs vidare att avtalet har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt. Om det fastställs att ett avtal har ett konkurrensbegränsande syfte saknas det anledning att undersöka dess resultat.

text: 235. Det är inte nödvändigt att konkurrensen verkligen hindras, begränsas eller snedvrids för att en syftesöverträdelse ska föreligga. För att ett avtal ska anses ha ett konkurrensbegränsande syfte räcker det i stället att det, med hänsyn till det sammanhang i vilket det ingår, är konkret ägnat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen. Ett sådant förfarande är alltså förbjudet oavsett vilka konsekvenser avtalet i slutändan får, enbart på grund av den potentiella fara som förfarandet innebär för konkurrensen. Att ett avtal har en konkurrensbegränsande verkan kan vid en syftesöverträdelse därför endast få betydelse för beräkningen av avgiften eller när ett eventuellt skadestånd ska bestämmas.

text: 236. Frågan om ett avtal mellan företag är tillräckligt skadligt för konkurrensen för att anses utgöra en konkurrensbegränsning genom syfte, ska prövas med hänsyn till innehållet i avtalet, de mål som eftersträvas med avtalet samt det ekonomiska och juridiska sammanhang avtalet ingår i. Vid bedömningen av detta sammanhang ska hänsyn även tas till de aktuella produkternas eller tjänsternas beskaffenhet samt till strukturen och de faktiska villkoren på den eller de relevanta marknaderna.

text: 237. Det är det objektiva syftet med avtalet som ska beaktas. Ett konkurrensbegränsande syfte utgörs inte av subjektiva avsikter hos företrädare hos företag, även om det inte finns något som hindrar konkurrensmyndigheter från att även beakta parternas avsikter.

text: 238. Bedömningen av ett avtal och dess syfte ska göras utifrån förutsättningar som förelåg vid tidpunkten för avtalet.

text: 239. Det grundläggande kriteriet för att avgöra om en samordning mellan företag innebär en konkurrensbegränsning genom syfte är om det kan fastställas att en sådan samordning i sig själv uppvisar en tillräcklig grad av skadlighet för konkurrensen. Det krävs således att ett avtal eller en samordning är av en viss art för att det ska kunna klassificeras som en konkurrensbegränsning genom syfte.

text: 240. Första steget består i att analysera innehållet i och ändamålet med avtalsvillkoren. Syftet med detta är att fastställa om avtalet i fråga ingår i den kategori av avtal vars skadliga verkan, mot bakgrund av tidigare erfarenheter, är allmänt vedertagen och lätt att identifiera.

text: 241. I bestämmelsen

text: 2 kap. 1 § andra stycket 3

text: KL (och motsvarande bestämmelse i

text: artikel 101.1 i EUF-fördraget

text: ) framgår att avtal som innebär att marknader delas upp omfattas av förbudet. Sådana avtal utgör alltså typiskt sett syftesöverträdelser. I förarbetena till KL beskrivs marknadsuppdelningsavtal som en typ av avtal som till sin natur hindrar, begränsar eller snedvrider konkurrensen. Som exempel på horisontell marknadsdelning anges uppdelningar av försäljningskvoter, geografiska områden eller kundkretsar.

text: 242. Överenskommelsen har redovisats i detalj ovan, varför dess innehåll kortfattat sammanfattas här. Överenskommelsen kommer till uttryck i det skriftliga avtalets andra och nionde stycke. I det andra stycket stadgas att båda bolagen ska ”arbeta och verka för varandras bästa ekonomiska resultat, framgång, utveckling av båda företagen och dess personal”, och att de framför allt inte ska ”konkurrera mot varandra utan samarbeta mot andra konkurrenter”. I det nionde stycket framgår även att ”Sopkärlstvätt

text: i Malmö AB får inte utföra tjänster som konkurrerar med Saneringscompaniets verksamhet, Saneringscompaniet får inte utföra tjänster som konkurrerar med Sopkärlstvätts verksamhet”.

text: 243. Överenskommelsens ordalydelse i dessa stycken visar tydligt att företagen har åtagit sig att inte konkurrera med varandras verksamheter. I de redovisade styckena framgår uttryckligen att Sopkärlstvätt inte får utföra de tjänster som faller inom Sanerings Companiets verksamhet och att Sanerings Companiet inte får utföra de tjänster som faller inom Sopkärlstvätts verksamhet. Överenskommelsen är ömsesidig och utan begränsning i tiden eller geografiskt område.

text: 244. Konkurrensverket kan konstatera att Överenskommelsens naturliga och uppenbara följd är att konkurrensen mellan företagen elimineras, eftersom de efter det skriftliga avtalets ingående har begränsat sina möjligheter att självständigt bestämma sina respektive kommersiella strategier. Båda företagen har även erhållit visshet om att motparten inte kommer att konkurrera på det egna verksamhetsområdet.

text: 245. Det skriftliga avtalets andra stycke är utformat som en målbestämmelse för företagens avsikter med samarbetet. Som bestämmelsen är avfattad visar den att avståendet från inbördes konkurrens, och att tillsammans arbeta mot övriga konkurrenter, var en central del i arbetet mot det gemensamma målet om ökad ekonomisk lönsamhet.

text: 246. Även om subjektiva avsikter inte är av avgörande betydelse, kan dessa vägas in i bedömningen av om avtalet hade ett konkurrensbegränsande syfte. Som framgått ovan har företagen lämnat olika uppgifter om bakgrunden till Överenskommelsen och dess betydelse vid ingåendet av det skriftliga avtalet.

text: 247. Sopkärlstvätt har uppgett att företagets syfte med det skriftliga avtalet var att få ersättning för att ha hjälpt Sanerings Companiet att vinna Malmö Stads upphandling av klottersaneringstjänster. Vad gäller den del av det skriftliga avtalet som uttrycker Överenskommelsen har Sopkärlstvätt vidgått att det från Sanerings Companiets sida fanns en oro för att Sopkärlstvätt skulle börja konkurrera med företaget och att detta var anledningen till att AA lade till det skriftliga avtalets nionde stycke.

text: 248. CC har uppgett att han inte hade någon avsikt att träda in i klotterbranschen igen, utan han ville ägna sig åt tvätt av sopkärl. Överenskommelsen var av den anledningen obehövlig i det skriftliga avtalet. Ett sådant uttalande är emellertid inte avgörande för bedömningen av om Överenskommelsen hade ett konkurrensbegränsande syfte, eftersom detta är ett argument som ett företag i en sådan situation alltid kan använda sig av för att undgå ansvar. Det kan även noteras att Sopkärlstvätt inte gett en rimlig förklaring till varför Överenskommelsen, trots att den enligt företaget huvudsakligen tillkom med anledning av Sanerings Companiets oro för konkurrens, var ömsesidig och som sådan även fredade Sopkärlstvätt från konkurrens. Som konstaterats ovan visar även omständigheter i utredningen att det visst fanns ett intresse hos CC att tillhandahålla sanerings- och övriga rengöringstjänster.

text: 249. Konkurrensverket finner att ändamålet med Överenskommelsen varit att företagen skulle exkluderas från att erbjuda tjänster tillhörande varandras verksamhetsområden. Detta innebär att företagen delat upp sina respektive marknader mellan varandra och därigenom snedvridit konkurrensen. Genom Överenskommelsen kunde företagen fatta sina respektive affärsbeslut utifrån vissheten om att de inte skulle utsättas av konkurrens från varandra. Parternas avsikter med Överenskommelsen eller det skriftliga avtalet medför ingen annan bedömning i detta avseende.

text: 250. Med hänsyn till ovanstående är Konkurrensverkets slutsats att Överenskommelsen, som innefattat en marknadsdelning, ingår i den kategori av avtal vars skadliga verkan, mot bakgrund av tidigare erfarenheter, är allmänt vedertagen och lätt att identifiera. Överenskommelsen är således av sådan art att den vid ett första påseende är ägnad att begränsa konkurrensen, dvs. utgör ett förfarande med konkurrensbegränsande syfte.

text: 251. Nästa steg i bedömningen är en analys av avtalet i det rättsliga och ekonomiska sammanhang i vilket det ingår.

text: 252. Vid denna bedömning ska hänsyn tas till de aktuella produkternas eller tjänsternas beskaffenhet samt till strukturen och de faktiska villkoren på den

text: eller de relevanta marknaderna. Det är vidare vid bedömningen av det rättsliga och ekonomiska sammanhanget väsentligt att en sammanblandning inte sker med den analys som görs då eventuella konkurrensbegränsande effekter av ett förfarande ska konstateras.

text: 253. Det sammanhang i vilket ett förfarande ingår, kan endast stärka eller neutralisera bedömningen av om det är fråga om ett förfarande med ett typiskt konkurrensbegränsande syfte. Det kan med andra ord finnas förklaringar som medför att ett konkret förfarande, trots dess art, inte kan anses ha ett konkurrensbegränsande syfte eller finnas omständigheter som medför att slutsatsen om att det är fråga om en konkurrensbegränsning genom syfte stärks.

text: 254. I detta sammanhang ska det inledningsvis erinras om att uppdelning av marknader ingår i den kategori av begränsningar där det inte finns begränsade erfarenheter om dess konkurrensbegränsande verkan, och förfarandet har i rättspraxis ansetts utgöra en särskilt allvarlig överträdelse. I dessa fall kan bedömningen av det rättsliga och ekonomiska sammanhanget begränsas till vad som visar sig vara absolut nödvändigt för att dra slutsatsen att det rör sig om en konkurrensbegränsning genom syfte.

text: 255. Vad gäller de aktuella tjänsternas beskaffenhet kan konstateras att Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt vid tiden för Överenskommelsen var faktiska eller åtminstone potentiella konkurrenter till varandra. Företagen var under den tid som Överenskommelsen tillämpades verksamma både på samma och på närliggande marknader. Utrustningen som används för majoriteten av tjänsterna på marknaden för sanerings- och rengöringstjänster är likartad och många gånger densamma. De aktuella tjänsterna förefaller vara typiska sanerings- och rengöringstjänster som tillhandahålls av flertalet marknadsaktörer. Detsamma gäller tvätt av sopkärl även om det kan anses vara en mer specialiserad tjänst som ofta kräver särskild utrustning.

text: 256. Företagens kunder består till största del av privata aktörer, vilket innebär att personkontakter är en viktig tillgång. Tjänsterna upphandlas även av offentliga aktörer. Uppdragen köps upp på både korta och längre kontrakt, såväl som entreprenader som enskilda uppdrag. Det har inte framkommit några omständigheter som tyder på att de tjänster som omfattades av det

text: skriftliga avtalet i sig skulle kunna föranleda en vändning av bedömningen att det rör sig om en syftesöverträdelse.

text: 257. De aktuella marknaderna präglas inte heller av några förhållanden, affärsvillkor eller omständigheter i övrigt som bedöms kunna motverka eller neutralisera det konkurrensbegränsande syfte som framgår av Överenskommelsen. Företagen är verksamma på en typisk tjänstemarknad, på vilken kunderna efterfrågar arbeten utifrån specifika typer av tvätt-, rengörings- och saneringsbehov. Företagen i branschen verkar dessutom bredda sina verksamheter för att uppnå konkurrensfördelar.

text: 258. Det skriftliga avtalet innehåller inte någon hänvisning till specifika marknadsvillkor eller andra förhållanden som legitimerar användningen av en konkurrensbegränsning som Överenskommelsen. Som det skriftliga avtalet är avfattat är parternas kommersiella förhållanden till varandra, och ökad ekonomisk lönsamhet för båda företagen, i fokus. En central del i företagens samarbete anges dessutom vara att inte konkurrera med varandra utan i stället samarbeta mot övriga konkurrenter.

text: 259. Konkurrensverkets slutsats i denna del är att varken strukturen eller de faktiska villkoren på de i ärendet aktuella marknaderna medför en annan bedömning än att det är fråga om en konkurrensbegränsning genom syfte. Nedan behandlas om det finns några andra omständigheter hänförliga till företagens samarbete i övrigt, dvs. som inte avsett Överenskommelsen, som skulle kunna vända syftesbedömningen.

text: 260. Överenskommelsen implementerades som en del i ett övergripande samarbete mellan företagen. Detta samarbete avsåg försäljning och marknadsföring och företagen delade vissa kostnader, främst lokalkostnaden (beskrivet ovan under ”Bildandet av Sopkärlstvätt och företagens samarbete”). Företrädarna för företagen har uppgett att samarbetet varit lönsamt genom att företagens tjänsteutbud kompletterat varandra och att de således kunde erbjuda ett mer komplett tjänsteutbud och därigenom lättare kunde uppnå merförsäljning till sina kunder. Detta samarbete inleddes i samband med att Sopkärlstvätt bildades i februari 2013 och utgör således en del av det rättsliga och ekonomiska sammanhang i vilket Överenskommelsen implementerades.

text: 261. Företagens övergripande samarbete medförde, som nämnts ovan, bland annat att företagen enbart utförde tjänster som föll inom deras respektive verksamhetsområden, och samarbetet var således inte från början

text: konkurrensneutralt. Företrädarna för Sopkärlstvätt har uppgett att det samarbete som inleddes i och med Sopkärlstvätts bildande i februari 2013 medförde att det vid det skriftliga avtalets ingående i mars 2014 inte fanns någon avsikt hos bolaget att börja konkurrera med Sanerings Companiet.

text: 262. Därutöver ägde Sanerings Companiet under en tid aktier i Sopkärlstvätt, vilket ytterligare reducerade Sanerings Companiets incitament att konkurrera under denna period. Ägarna av Sanerings Companiet hade under denna period även borgensförpliktelser för krediter som Sopkärlstvätt tagit i uppstarten av bolaget.

text: 263. Företagen kunde med anledning av ovanstående omständigheter under perioden mellan Sopkärlstvätts bildande och det skriftliga avtalets undertecknande, förutsätta att de inte skulle konkurrensutsättas av varandra. Det bör dock i sammanhanget poängteras att dessa omständigheter hänför sig till tiden innan företagen slöt Överenskommelsen, och Konkurrensverkets utredning begränsar sig tidsmässigt till tiden från när det skriftliga avtalet ingicks.

text: 264. Företagens samarbete kan även möjligtvis ha haft det legitima och konkurrensfrämjande intresset att underlätta inträdet av en ny aktör, Sopkärlstvätt, på marknaden. Det skriftliga avtalet, och därmed Överenskommelsen, upprättades dock drygt ett år efter att Sopkärlstvätt trätt in på marknaden och har därför inte ha haft någon direkt koppling till företagets bildande.

text: 265. Konkurrensverket bedömer att Sanerings Companiets och Sopkärlstvätts övergripande samarbete, dvs. det som inte omfattats av Överenskommelsen, inte kan neutralisera det konkurrensbegränsande syfte som framgår av Överenskommelsens ordalydelse. Det övergripande samarbetet har snarare underlättat företagens möjligheter att koordinera och tillämpa Överenskommelsen, genom att det underlättat fördelningen av de inkommande uppdragen till rätt företag, och genom att det inte för företagens kunder varit tydligt att det var tal om två separata bolag. Att företagens samarbete innan det skriftliga avtalet ingicks potentiellt var konkurrensbegränsande i sig innebär således inte att Överenskommelsens konkurrensbegränsande karaktär reduceras eller neutraliseras.

text: 266. Oavsett om det skulle vara tillåtet för företagen att samarbeta på sätt som skett i övrigt eller inte, finner Konkurrensverket att Överenskommelsen inte varit objektivt nödvändig för att implementera företagens övriga samarbete. Denna slutsats motiveras framför allt av Överenskommelsens långtgående konkurrensbegränsningar, i och med att den avsåg företagens

text: hela verksamheter, var geografiskt och tidsmässigt obegränsad, och undanröjde tvivlen om respektive företags framtida agerande vad avser de berörda tjänsterna. Företagens övriga samarbete medför således inte någon annan bedömning av Överenskommelsens syfte och innebörd än vad som framgår av texten i det skriftliga avtalets andra och nionde stycke.

text: 267. Konkurrensverket anser att det rättsliga och ekonomiska sammanhang som Överenskommelsen implementerades i, inte påverkar bedömningen av förfarandets konkurrensbegränsande syfte. Varken de rådande förhållandena eller strukturen på marknaden, företagens övriga samarbete eller omständigheterna vid Sopkärlstvätts bildande påverkar bedömningen att Överenskommelsen hade ett tydligt konkurrensbegränsande syfte. Tvärtom framstår begränsningen av den inbördes konkurrensen företagen emellan som det medel företagen avsett använda för att uppnå det gemensamma målet om ökad ekonomisk lönsamhet.

text: 268. Ett avtal med ett konkurrensbegränsande syfte behöver inte efterlevas för att utgöra en överträdelse men Konkurrensverket konstaterar att företagen i praktiken avhållit sig från att utföra varandras tjänster med hänvisning till Överenskommelsen. Företagens faktiska agerande vid implementering ger således stöd för att klausulen verkat avskräckande och ger upphov till en tillräcklig grad av skadlighet för konkurrensen för att den ska utgöra en syftesöverträdelse.

text: 269. Mot bakgrund härav drar Konkurrensverket slutsatsen att Överenskommelsen, med beaktande av dess innebörd, de mål som eftersträvats med den och det rättsliga och ekonomiska sammanhang den implementerats i, är ägnad att inverka negativt på konkurrensen mellan företagen. Överenskommelsen har därmed haft ett konkurrensbegränsande syfte.

text: Märkbarhet 270. För att ett konkurrensbegränsande avtal ska strida mot förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL behöver konkurrensbegränsningen vara märkbar. Det innebär att det konkurrensbegränsande samarbetet måste ha ekonomiska verkningar av någon betydelse. Vid bedömningen ska samarbetets omfattning och dess art beaktas.

text: 271. När det är fråga om en syftesöverträdelse, kan märkbarhetsfrågan avgöras mer summariskt då sådana avtal nästan alltid begränsar konkurrensen.

text: 272. Enligt EU-praxis anses ett avtal som kan påverka handeln mellan medlemsstater och som har ett konkurrensbegränsande syfte, till sin natur och oavsett om det har något faktiskt resultat, utgöra en märkbar konkurrensbegränsning. Det är överflödigt att ta hänsyn till de konkreta verkningarna av ett avtal när det framgår att syftet med detta är att begränsa, hindra eller snedvrida konkurrensen.

text: 273. I förarbetena till

text: 2 kap. 1 §

text: KL anges att det framgår av praxis att vissa avtal som har till syfte att bland annat dela upp marknader i princip alltid är märkbart konkurrensbegränsande oavsett företagens marknadsandelar. I svensk praxis har exempelvis horisontella avtal avseende fastställande av priser och marknadsuppdelning bedömts vara märkbart konkurrensbegränsande, med hänvisning till deras allvarliga karaktär och företagens inte obetydliga inflytande på marknaden.

text: 274. Någon exakt nedre gräns för företagens marknadsandelar framgår inte av praxis, men vid en kvantitativ bedömning har märkbarhetskriteriet normalt ansetts vara uppfyllt vid sammanlagda marknadsandelar överstigande fem procent. I GothNet/TeliaSonera ansåg Patent- och marknadsdomstolen att förfarandet i fråga hade en märkbar effekt trots att den ena aktören enbart hade en marknadsandel om 1,7 procent.

text: 275. Konkurrensverket har nedan bedömt att samhandelskriteriet inte är uppfyllt, varför frågan om märkbarhet ska bedömas utifrån svensk rätt.

text: 276. Sopkärlstvätt har i sitt yttrande över Konkurrensverkets utkast till beslut angett att Överenskommelsen är av mindre betydelse och utgör ett s.k.

text: bagatellavtal. Vidare har företaget uppgett att Konkurrensverkets beräkning av företagens marknadsandelar inte är tillräckligt tillförlitlig, samt att Sopkärlstvätts marknadsdelar inom sanerings- och rengöringstjänster under alla förhållanden uppenbart är sådana att de är obetydliga eller försumbara. Sopkärlstvätt menar att sistnämnda förhållande knappast kan bero på Överenskommelsen, eftersom Sopkärlstvätts beteende och marknadsandelar i detta avseende inte har förändrats nämnvärt efter 2019.

text: 277. Vad gäller förfarandets märkbarhet gör Konkurrensverket följande bedömning.

text: 278. Överträdelsen i det aktuella ärendet har bestått i en form av otillåten marknadsuppdelning som till sin art är en särskilt allvarlig konkurrensbegränsning. Redan den omständigheten att det har varit fråga om en syftesöverträdelse talar starkt för att märkbarhetskriteriet är uppfyllt av kvalitativa skäl. Utrymmet för att förfarandet inte ska anses märkbart påverka konkurrensen får därför anses vara mycket begränsat. Något undantag för avtal av mindre betydelse finns inte för samarbeten som omfattar särskilt allvarliga syftesöverträdelser.

text: 279. Vidare är företagens marknadsandelar tillräckligt stora för att göra den aktuella överträdelsen märkbar av kvantitativa skäl.

text: 280. I syfte att beräkna företagens marknadsandelar har Konkurrensverket inhämtat omsättningsuppgifter från såväl Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt som deras konkurrenter på de i ärendet relevanta marknaderna. I beräkningen av marknadsandelar har bortsetts från de berörda företagens omsättning på tjänster utanför de relevanta marknaderna, såsom vintertjänster inklusive snöröjning och saltningsarbeten, tvätt av UWS-behållare samt omsättning hänförlig till verksamhet utanför Skåne. Konkurrensverket har dessutom bortsett från de provisionsbetalningar som Sopkärlstvätt erhållit från Sanerings Companiet enligt det skriftliga avtalets fjärde stycke. I de fall exakta uppgifter inte har funnits att tillgå, har Konkurrensverket bett företagen själva uppskatta hur stor del av deras omsättning som är hänförlig till

text: verksamhet utanför de relevanta marknaderna, t.ex. vintertjänster eller verksamhet utanför Skåne.

text: 281. Den totala omsättningen på den i ärendet definierade marknaden för sanerings- och rengöringstjänster i Skåne uppgick under 2014, när det skriftliga avtalet ingicks, till uppskattningsvis 120 miljoner kronor. Den totala omsättningen på marknaden har under tiden det skriftliga avtalet tillämpades ökat och uppgick 2019 till ca 185 miljoner kronor.

text: 282. På marknaden för sanerings- och rengöringstjänster i Skåne kan Sanerings Companiets marknadsandel enligt Konkurrensverkets beräkning uppskattas till ca 14–23 procent under 2014 till 2019. Enligt motsvarande beräkning var Sopkärlstvätts marknadsandel på marknaden för saneringsoch rengöringstjänster ca 0–1 procent under 2014 till 2019. Marknadsandelar för Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt samt företagens huvudsakliga konkurrenter framgår av tabell 3 nedan.

text: 283. Vad avser tvätt av sopkärl har företrädare för Sopkärlstvätt uppgett att företaget är den största aktören på marknaden. Sopkärlstvätt har angett att

text: det saknar uppfattning om storleken på företagets marknadsandel, men att de är ungefär fyra gånger så stora som Klottrets Fiende sett till omsättning. Under perioden för överträdelsen var Sanerings Companiet inte verksamt inom tvätt av sopkärl och hade följaktligen inte någon andel av marknaden. Konkurrensverket har i tabell 4 nedan gjort en översiktlig sammanställning av Sopkärlstvätts omsättning relativt dess huvudsakliga konkurrenter på den relevanta marknaden. Under tiden för Överenskommelsen var Sopkärlstvätts marknadsandel ca 27–51 procent.

text: 284. Företagens gemensamma marknadsandel har således klart överstigit fem procent såväl vid tidpunkten när det skriftliga avtalet ingicks som under tiden det tillämpades, på såväl marknaden för sanerings- och rengöringstjänster som marknaden för tvätt av sopkärl i Skåne. Att Sopkärlstvätt haft en blygsam andel på marknaden för sanerings- och rengöringstjänster (jämför Sopkärlstvätts invändning ovan) och att Sanerings Companiet inte varit verksamt på marknaden för tvätt av sopkärl har rimligen sin förklaring i Överenskommelsen. Det ligger därmed i sakens natur att företagens andelar på varandras huvudsakliga marknader är låga eller obefintliga.

text: 285. Konkurrensverket har bedömt nivån av noggrannhet i uppgifterna som legat till grund för beräkningarna som fullt tillräcklig. Detta mot bakgrund av att märkbarhetsfrågan i ärenden om samarbeten som, likt detta, har till syfte att begränsa konkurrensen, kan avgöras mer summariskt då sådana avtal nästan alltid begränsar konkurrensen (jfr ovan). Givet Sopkärlstvätts storlek och omsättning på marknaden för tvätt av sopkärl har Konkurrensverket inte ansett det vara nödvändigt att begära in exakta uppgifter om de olika företagens omsättning för att kunna sluta sig till att överträdelsen varit

text: märkbar. Vad Sopkärlsvätt har anfört beträffande att Konkurrensverkets beräkningar inte är tillräckligt tillförlitliga, och att de bygger på skönsmässiga uppgifter från de olika företagen eller ”grova uppskattningar” förändrar således inte Konkurrensverkets bedömning.

text: 286. I sitt yttrande har Sopkärlstvätt även inkommit med en egen sammanställning av företagens och deras konkurrenters omsättning under 2012– 2021, och uppgett att det mot bakgrund av denna sammanställning inte går att dra slutsatsen att förfarandet skulle ha märkbart hindrat, begränsat eller snedvridit marknaden. Konkurrensverket kan emellertid konstatera att Sopkärlstvätts sammanställning, trots att företaget vitsordat att tvätt av sopkärl utgör en separat produktmarknad, enbart redovisar företagens totala omsättning och inte fördelat på de i ärendet relevanta marknaderna, både vad avser produktmarknad och geografisk marknad. Konkurrensverkets beräkning av företagens och deras konkurrenters marknadsandelar baseras på företagens omsättning på de relevanta marknaderna för tvätt av sopkärl respektive sanerings- och rengöringstjänster i Skåne. Sopkärlstvätts sammanställning avspeglar därför inte konkurrenssituationen på de i ärendet relevanta marknaderna.

text: 287. Kvantitativ märkbarhet föreligger därmed. Detta vore även fallet om den relevanta produktmarknaden för sanerings- och rengöringstjänster skulle inkludera tvätt av sopkärl.

text: 288. Några omständigheter som talar emot märkbarhet för den aktuella konkurrensbegränsningen har inte framkommit. Sammanfattningsvis bedömer Konkurrensverket att konkurrensbegränsningen har varit märkbar.

text: Kan Överenskommelsen betraktas som en accessorisk begränsning? 289. En konkurrensbegränsande bestämmelse, i ett huvudavtal som i sig inte är konkurrensbegränsande, kan falla utanför tillämpningen av

text: 2 kap. 1 §

text: KL om bestämmelsen har ett direkt samband med huvudavtalet, och är objektivt nödvändig för att genomföra detsamma. Begränsningen ska dessutom stå i proportion till huvudtransaktionens syfte.

text: 290. Ett exempel på ett sådant förhållande är konkurrensklausuler i samband med företagskoncentrationer som har direkt koppling till själva överlåtelserna och som anses nödvändiga för att transaktionerna över

text: huvud taget ska kunna genomföras. Konkurrensklausulen syftar i dessa situationer till att värdefull know-how eller goodwill inte används av säljaren i konkurrens med köparen efter transaktionen, och att det fulla värdet av de överlåtna tillgångarna således garanteras.

text: 291. I ärendet aktualiseras frågan om accessoriska begränsningar bland annat i och med att det skriftliga avtalet inklusive konkurrensklausulen ingicks i nära anslutning till Sanerings Companiets aktieöverlåtelser till CC och BB. Frågan blir även aktuell i förhållande till företagens övriga samarbete och själva bildandet av Sopkärlstvätt.

text: 292. Konkurrensverket konstaterar inledningsvis att det inte skett någon kontrollförändring i Sopkärlstvätt i och med aktieöverlåtelserna. Båda företagen har dessutom vidgått att det var CC, BB och DD som fattade besluten i Sopkärlstvätt under den tid Sanerings Companiet ägde aktier i bolaget, och att Sanerings Companiet således enbart var passiv delägare.

text: 293. Aktieöverlåtelserna var motiverade av att CC, BB och DD ville behålla de pengar som Sopkärlstvätt genererade, utan att dessa även kom Sanerings Companiets ägare till godo.

text: 294. Det faktum att CC, BB och DD var de som faktiskt drev Sopkärlstvätt och att Sanerings Companiet enbart varit passiv delägare av Sopkärlstvätt, indikerar dessutom att eventuell skyddsvärd know-how eller goodwill redan fanns i företaget, och således inte överfördes i samband med aktieöverlåtelserna. I denna riktning talar även det faktum att aktierna överläts till nominellt värde.

text: 295. Vidare bedömer Konkurrensverket att det, utöver sammanfallandet i tid, inte finns någon koppling mellan Överenskommelsen och överlåtelserna av aktierna i Sopkärlstvätt till CC och BB.

text: 296. En ytterligare indikation på att Överenskommelsen inte syftade till att skydda värdet av de överlåtna aktierna, utgörs av det faktum att konkurrensbegränsningen i Överenskommelsen varit ömsesidig. Vid en överlåtelse av ett företag eller dess tillgångar saknas det skäl att skydda säljaren av

text: tillgångarna från konkurrens mot köparen. Ömsesidiga konkurrensbegränsningar är i princip aldrig godtagbara ur konkurrenssynpunkt.

text: 297. Konkurrensverket anser inte heller att Överenskommelsen kan betraktas som accessorisk till bildandet av Sopkärlstvätt, eller till företagens övriga samarbete som inleddes i samband med bildandet.

text: 298. Det skriftliga avtalet ingicks nämligen drygt ett år efter att Sopkärlstvätt bildades. Av avtalstexten framgår dessutom att Överenskommelsen motiverades av företagens strävan efter större ekonomisk lönsamhet, och inte som ett villkor för hjälp vid Sopkärlstvätts uppstart eller som en förutsättning för parternas fortsatta marknadsförings- och försäljningssamarbete.

text: 299. Parternas marknadsförings- och försäljningssamarbete avsåg försäljning och marknadsföring av företagens tjänster samt delandet av vissa kostnader, vilket inte hör till den kategori av samarbeten vars ingående typiskt sett fordrar en ömsesidig konkurrensbegränsning. Det finns därför inte någon direkt koppling mellan Överenskommelsen och Sopkärlstvätts bildande eller det samarbete som därigenom inleddes.

text: 300. I det fall Överenskommelsen skulle anses vara direkt kopplad till aktieöverlåtelserna, bildandet av Sopkärlstvätt, eller företagens samarbete i övrigt är den ändå inte objektivt nödvändig för något av dessa huvudtransaktioners syfte, eftersom konkurrensbegränsningens breda utformning och tillämpningsområde inte står i proportion till något av dem.

text: 301. Konkurrensverket bedömer därför att Överenskommelsen inte har varit accessorisk till vare sig Sanerings Companiets överlåtelser av aktier till CC och BB, till Sopkärlstvätts bildande, eller till företagens övriga samarbete.

text: Undantag 302. För avtal som strider mot förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL, men som huvudsakligen har positiva effekter som överväger avtalets negativa påverkan på konkurrensen, finns enligt

text: 2 kap. 2 §

text: KL möjlighet till undantag.

text: Bevisbördan för att ett avtal uppfyller villkoren för undantag ligger på de berörda företagen.

text: 303. Den som åberopar undantag enligt ovannämnda bestämmelser måste genom övertygande argument och bevisning styrka att villkoren för att beviljas undantag är uppfyllda. Det är normalt sett osannolikt att avtal som har till syfte att begränsa konkurrensen uppfyller villkoren för undantag.

text: 304. Varken Sanerings Companiet eller Sopkärlstvätt har anfört några omständigheter som medför att förutsättningar för undantag enligt

text: 2 kap. 2 §

text: KL är uppfyllda. Konkurrensverket anser inte heller att det föreligger sådana omständigheter som gör att förutsättningarna för undantag i aktuellt lagrum är uppfyllda. Mot bakgrund härav bedömer Konkurrensverket att förutsättningarna för undantag i

text: 2 kap. 2 §

text: KL inte är uppfyllda.

text: Samhandel och

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: 305. Konkurrensverket ska tillämpa

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: på avtal och samordnade förfaranden som kan påverka handeln mellan medlemsstater på ett märkbart sätt. Vid bedömningen är avtalets karaktär, vilka produkter som omfattas av avtalet och de berörda företagens ställning och betydelse av relevans.

text: 306. Horisontella samarbetsavtal som är begränsade till en enda medlemsstat och som inte direkt avser import eller export tillhör inte den kategori av avtal som genom sin själva art kan påverka handeln mellan medlemsstater. För att påvisa att sådana avtal kan påverka samhandeln krävs i regel en noggrann undersökning i det enskilda fallet.

text: 307. Det finns emellertid inte några indikationer på att det aktuella avtalet haft någon effekt på gränsöverskridande handelsmönster, eller ens potentiell sådan.

text: 308. Företagen är visserligen verksamma i en region som angränsar till en annan medlemsstat (Danmark). I Konkurrensverkets utredning har emellertid framkommit att företagen inte utfört några uppdrag åt utländska kunder. Såvitt framgår av utredningen har inga utländska aktörer deltagit i de upphandlingar på den relevanta marknaden som Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt deltog i mellan den 3 mars 2014 och den 16 maj 2019.

text: 309. Överenskommelsen i det skriftliga avtalet har inneburit att Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt skyddats från inbördes konkurrens inom deras respektive verksamhetsområden på de marknader företagen varit verksamma på, och dessa har endast omfattat en del av Sverige.

text: 310. Överenskommelsen har primärt syftat till att eliminera konkurrensen mellan de två företagen och därigenom stärka deras ekonomiska ställning på marknaden. Även om Överenskommelsen haft ett konkurrensbegränsande syfte, har detta syfte inte primärt varit att stänga ute andra företag från någon marknad.

text: 311. Företagen har varit verksamma med fastighetsrelaterade tjänster som utförs lokalt hos beställarna, som i sin tur till stor del består av kommunala verksamheter, bostadsrättsföreningar och fastighetsförvaltande företag. Det är alltså inte fråga om produkter som lätt kan handlas och transporteras över landsgränser eller en insatsvara till sådana produkter.

text: 312. Sanerings Companiets och Sopkärlstvätts sammanlagda marknadsandel överskred visserligen fem procent, men marknadsandelar över fem procent innebär inte automatiskt att avtalet kan påverka handeln mellan medlemsstater märkbart. Enbart marknadsandelarnas storlek bedöms i det här fallet inte vara tillräcklig för att de i sig ska ge upphov till en märkbar effekt, särskilt med hänsyn till företagens relativt låga omsättning och att avtalet omfattat en del av Sverige och varit lokalt till sin natur.

text: 313. Konkurrensverket bedömer därför att det inte med tillräcklig grad av sannolikhet kan förutses att avtalet direkt eller indirekt, faktiskt eller potentiellt, kan påverka handeln mellan medlemsstaterna på ett sådant sätt att även

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: ska tillämpas på förfarandet.

text: Varaktighet 314. Det är de ekonomiska verkningarna av avtal eller varje jämförbar form av samordning eller samarbete, och inte avtalens rättsliga form, som är avgörande för bedömningen av en överträdelses varaktighet. Av detta följer att konkurrensbegränsande avtal som formellt sagts upp av parterna, fortfarande kan utgöra överträdelser av

text: 2 kap. 1 §

text: KL under den tid som dess konkurrensbegränsande verkningar alltjämt kvarstår.

text: 315. Det skriftliga avtalet mellan företagen ingicks den 3 mars 2014 och Konkurrensverket har valt att avgränsa sin utredning från denna tidpunkt. Under de efterföljande åren tillämpade företagen det skriftliga avtalets bestämmelser inklusive Överenskommelsen enligt det ovan beskrivna händelseförloppet.

text: 316. Sanerings Companiet upphörde att betala provision till Sopkärlstvätt enligt det skriftliga avtalet i oktober 2018, men samarbetet i övrigt fortsatte.

text: 317. Sanerings Companiet sade upp det skriftliga avtalet den 16 april 2019 med en månads uppsägningstid, dvs. den sista dagen som det skriftliga avtalet skulle vara i kraft var den 16 maj 2019. Sopkärlstvätt har emellertid uppgett att det skriftliga avtalet fortfarande gällde även efter denna tidpunkt och att uppsägningen inte förändrade företagets beteende på marknaden. Konkurrensverket har dock inte utrett huruvida Överenskommelsen har haft några verkningar efter den 16 maj 2019.

text: 318. Mot bakgrund av ovan slår Konkurrensverket fast att överträdelsen, såsom utredningen avgränsats, pågick till den 16 maj 2019, dvs. en månad efter att Sanerings Companiet sagt upp det skriftliga avtalet.

text: 319. Överträdelsen som beslutet omfattar varade således från och med den 3 mars 2014 till och med den 16 maj 2019, dvs. ca 5 år och 2 månader.

text: Slutsats konkurrensbegränsande samarbete 320. Konkurrensverkets utredning visar att Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt har överträtt förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i

text: 2 kap. 1 §

text: KL genom att ingå ett avtal som haft till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida marknaden på ett märkbart sätt.

text: 321. Överträdelsen har bestått i att företagen i ett skriftligt avtal som ingicks den 3 mars 2014 åtagit sig att inte konkurrera med varandras respektive verksamheter utan i stället dela upp tjänster inom sanerings- och rengöringstjänster samt tvätt av sopkärl sinsemellan efter inriktningen på sina respektive verksamhetsområden. Eftersom Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt var faktiska eller åtminstone potentiella konkurrenter under tiden överträdelsen pågick, har Överenskommelsen hindrat Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt från att konkurrera med varandra i Skåne. Konkurrensverkets utredning visar även att företagen anpassade sina beteenden efter Överenskommelsen, både i privata affärskontakter och offentliga upphandlingar. Överträdelsen pågick till och med den 16 maj 2019.

text: Konkurrensskadeavgift

text: Rättsliga utgångspunkter 322. Konkurrensverket får besluta att ett företag ska betala en särskild avgift, så kallad konkurrensskadeavgift, om företaget, eller någon som handlar på dess vägnar, uppsåtligen eller av oaktsamhet har överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL.

text: 323. Konkurrensskadeavgift får inte påföras för åtgärder som omfattas av vissa i lagen angivna åtaganden eller förbud som har meddelats vid vite samt, under vissa förutsättningar, för åtgärder som har vidtagits under den tid då beslut om att godta visst i lagen närmare angivet åtagande har gällt. Det är i ärendet inte fråga om sådana omständigheter.

text: 324. Konkurrensskadeavgift får inte heller påföras i ringa fall.

text: 325. För att konkurrensskadeavgift ska få påföras måste Konkurrensverket ha meddelat beslut om sådan avgift inom fem år från det att överträdelsen upphörde. Om det berörda företaget inom denna tid får del av ett beslut om undersökning eller ges tillfälle att yttra sig över Konkurrensverkets utkast till beslut, ska tiden i stället räknas från den dag detta skedde. I sådana fall gäller dock att avgift får påföras endast om Konkurrensverkets beslut om konkurrensskadeavgift meddelas inom tio år från det att överträdelsen upphörde.

text: 326. En konkurrensavgift som meddelas med stöd av

text: 3 kap. 5 § första stycket 1

text: KL för en överträdelse av förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL får efterges eller fastställas till ett lägre belopp för ett visst företag om förutsättningar för eftergift eller nedsättning är uppfyllda. I 3 kap. 12–15 b §§ KL och i 5–11 §§

text: konkurrensförordningen (2021:87)

text: finns regler om eftergift och nedsättning av konkurrensskadeavgiften.

text: Uppsåt/oaktsamhet 327. Påförande av konkurrensskadeavgift förutsätter att företaget i fråga eller någon som handlar på dess vägnar har begått den aktuella överträdelsen uppsåtligen eller av oaktsamhet.

text: 328. Kravet på uppsåt är uppfyllt om ett företag eller någon som handlar på dess vägnar inte kunnat vara omedvetet/en om att det påtalade förfarandet begränsade konkurrensen. Det krävs inte uppsåt för varje led i förfarandet. En överträdelse anses vara begången av oaktsamhet om företaget eller den som handlat på dess vägnar rimligen borde ha förutsett att handlandet skulle ha negativa verkningar på konkurrensen av det slag som är förbjudet.

text: 329. Det är inte heller nödvändigt att uppsåt eller oaktsamhet kan konstateras hos en person som intar en ledande ställning i ett företag, utan det är tillräckligt att uppsåt eller oaktsamhet kan konstateras hos en person som handlat på ett företags vägnar. Bristande kännedom om förbuden i KL eller misstag om förbudens innebörd befriar inte företag från skyldighet att betala konkurrensskadeavgift.

text: 330. Sanerings Companiet och Sopkärlstvätt har ingått ett avtal i vilket ett ömsesidigt konkurrensförbud, Överenskommelsen, tydligt uttrycks. Genom Överenskommelsen har företagen uttryckligen förbjudits att utföra tjänster som konkurrerar med varandras verksamhetsområden. I samma avtal har företagen angett att de inte ska konkurrera med varandra utan samarbeta mot övriga konkurrenter. Företagen har tillämpat Överenskommelsen och avhållit sig från att konkurrera med varandra, såväl i privata affärskontakter som i offentliga upphandlingar.

text: 331. Det skriftliga avtalet, innehållande Överenskommelsen, har undertecknats av företagens verkställande direktörer, samt av BB som var kund- och försäljningsansvarig för båda företagen och som därefter var den som praktiskt tillämpade klausulen.

text: 332. Under sådana förhållanden kan inte företagen, eller anställda som handlat på dess vägnar, ha varit omedvetna om att det ömsesidiga konkurrensförbudet objektivt sett var ägnat att begränsa konkurrensen. Överträdelsen har därför skett uppsåtligen. Under alla förhållanden har de rimligen bort förutse detta, varför överträdelsen i vart fall begåtts av oaktsamhet.

text: Överträdelsen är inte ringa 333. Med ringa fall avses enligt förarbetena överträdelser som med hänsyn till

text: konkurrenslagens

text: allmänna syfte att främja en effektiv konkurrens framstår som bagatellartade eller försumbara. Överträdelsen har bedömts utgöra en syftesöverträdelse och vara av sådan art att den vid ett första påseende är ägnad att begränsa konkurrensen. Överträdelsen har pågått under flera år. Den framstår således inte som bagatellartad eller försumbar med hänsyn till

text: konkurrenslagens

text: allmänna syfte. Överträdelsen är därmed inte ringa.

text: Avgiftens storlek

text: Inledning

text: 334. I 3 kap. 6 och 8–11 §§ KL finns regler om hur storleken på konkurrensskadeavgiften ska fastställas. Konkurrensverket har publicerat ett ställningstagande som redovisar hur Konkurrensverket tolkar och tillämpar KL:s regler om konkurrensskadeavgift, Konkurrensverkets ställningstagande 2021:1.

text: 335. Utgångspunkten vid bedömningen av konkurrensskadeavgiftens storlek är att avgiften ska vara så ingripande att den avskräcker företaget i fråga och avhåller andra företag från att överträda konkurrensreglerna. Avgiften får emellertid inte överstiga 10 procent av företagets omsättning det år som föregick Konkurrensverkets beslut.

text: 336. Vid fastställandet av konkurrensskadeavgiftens storlek tillämpar Konkurrensverket en tvåstegsmetod. I det första steget fastställs överträdelsens sanktionsvärde, vilket baseras på objektiva omständigheter avseende överträdelsen. I det andra steget kan sanktionsvärdet höjas eller sänkas beroende på förekomsten av försvårande eller förmildrande omständigheter.

text: 337. Sopkärlstvätt har i sitt yttrande över Konkurrensverkets utkast till beslut hävdat att sanktionsvärdet och konkurrensskadeavgiften bör sänkas och, under alla förhållanden, sättas markant lägre än 10 procent av företagets

text: omsättning 2021. Konkurrensverket bemöter Sopkärlstvätts invändningar nedan.

text: Överträdelsens sanktionsvärde (allvar och varaktighet)

text: 338. Vid bedömningen av överträdelsens sanktionsvärde ska enligt

text: 3 kap. 8 §

text: KL hänsyn framför allt tas till hur allvarlig överträdelsen är och hur länge den har pågått.

text: 339. Vid fastställande av vilken omsättning som ska användas som bas för bedömningen av överträdelsens allvar, utgör företagets omsättning på den relevanta marknaden i regel en lämplig utgångspunkt. Normalt sett används det sista kompletta räkenskapsåret som företaget deltog i överträdelsen, men om detta år inte är representativt för företagets försäljning på den relevanta marknaden så kan ett annat räkenskapsår, eller ett genomsnitt av omsättningen under flera räkenskapsår, användas.

text: 340. När det gäller allvarligheten, framgår det av Konkurrensverkets ställningstagande 2021:1 att överträdelsens allvar uttrycks som en andel om högst 30 procent av företagets berörda omsättning. Andelens storlek avgörs särskilt med beaktande av överträdelsens art, marknadens omfattning och betydelse, samt överträdelsens konkreta eller potentiella påverkan på konkurrensen på marknaden. Dessa omständigheter viktas olika tungt i den totala prövningen. Överträdelsens art intar en väsentlig roll. Bedömningen av vilken relativ vikt som i övrigt ska tillmätas olika omständigheter när flera förekommer samtidigt avgörs utifrån förhållandena i det enskilda fallet.

text: 341. Varaktigheten beaktas i regel genom att det allvarlighetsbelopp som fastställts multipliceras med det antal år som företaget deltagit i överträdelsen. Vid fastställandet av varaktigheten räknas som utgångspunkt perioder under sex månader som ett halvår, och perioder över sex månader men kortare än ett år räknas som ett helt år.

text: 342. Utifrån omständigheter hänförliga till överträdelsens allvar och varaktighet sammantaget bedömer Konkurrensverket sanktionsvärdet enligt nedan.

text: 343. Som beskrivits ovan är det företagens omsättning som utgör basen för beräkningen av konkurrensskadeavgiften.

text: 344. Överträdelsen upphörde den 16 maj 2019. Det sista kompletta räkenskapsåret som företagen deltog i överträdelsen var för Sopkärlstvätt 2018 och för Sanerings Companiet det brutna räkenskapsåret 2017/2018.

text: 345. Sopkärlstvätt har angett att 2018 års omsättning inte är representativ för företagets försäljning då det är den högsta under perioden, och att det vore mer rimligt att som bas för beräkning av konkurrensskadeavgift i stället använda ett genomsnitt av omsättningen under räkenskapsåren 2014– 2019.

text: 346. Huvudregeln vid beräkning av konkurrensskadeavgift är att utgå från omsättningen på relevant marknad under det sista kompletta räkenskapsår som företagen deltog i överträdelsen, då det anses vara representativt för företagets försäljning på relevant marknad under tiden för överträdelsen. Utöver att 2018 års omsättning är högre än tidigare år, har Sopkärlstvätt inte anfört några omständigheter till stöd för varför detta räkenskapsår inte skulle vara representativt.

text: 347. Det har inte skett några strukturella förändringar eller annat extraordinärt som skulle kunna föranleda att 2018 års omsättning inte är tillräckligt representativ för företagets försäljning på relevant marknad under tiden för överträdelsen, för att på ett rättvisande sätt återspegla överträdelsens ekonomiska betydelse. Konkurrensverket anser därför att det saknas anledning att frångå huvudregeln att använda det sista kompletta räkenskapsåret som överträdelsen pågick som grund för beräkningen.

text: 348. Sanerings Companiets omsättning på den relevanta marknaden för sanerings- och rengöringstjänster i Skåne uppgick 2017/2018 till 42 543 919 kronor. Under perioden för överträdelsen var Sanerings Companiet inte

text: verksamt på marknaden för tvätt av sopkärl, och saknar följaktligen omsättning på den relevanta marknaden.

text: 349. Sopkärlstvätts omsättning på den relevanta marknaden för sanerings- och rengöringstjänster i Skåne uppgick 2018 till 520 442 kronor. Företagets omsättning på marknaden för tvätt av sopkärl uppgick 2018 till 9 862 997 kronor.

text: 350. Sanerings Companiets berörda omsättning uppgår således totalt till 42 543 919 kronor. Sopkärlstvätts berörda omsättning uppgår således totalt till 10 383 439 kronor.

text: 351. Nästa steg i bedömningen av sanktionsvärdet är att fastställa en andel av de berörda omsättningarna som speglar överträdelsens allvar.

text: 352. Vissa typer av överträdelser, såsom prissamarbeten, marknadsdelningar, produktionsbegränsningar samt otillåtna anbudssamarbeten, är till sin art så skadliga att de som regel medför en hög allvarlighetsgrad.

text: 353. Vad gäller överträdelsens art ska i detta ärende således beaktas att Överenskommelsen inneburit att företagen åtagit sig att inte konkurrera med varandra för obestämd tid framöver, vilket utgör en form av otillåten marknadsdelning och därmed en syftesöverträdelse. Att sluta avtal med en konkurrent om att begränsa konkurrensen är alltid att betrakta som en mycket allvarlig överträdelse.

text: 354. Därutöver bedömer Konkurrensverket att det i det aktuella fallet finns omständigheter som talar i både höjande och sänkande riktning.

text: 355. Vad gäller marknadernas omfattning och betydelse har överträdelsen genom dess anknytning till företagens verksamhetsområden i praktiken varit geografiskt begränsad till Skåne. Överträdelsens geografiska omfattning ska beaktas i bedömningen på så sätt att det bör föranleda en lägre allvarlighet.

text: 356. Andra omständigheter som kan kopplas till marknaden är betydelsen av den vara eller tjänst som överträdelsen avser och företagets eller företagens

text: marknadsandelar. Sanerings- och rengöringstjänster samt tvätt av sopkärl upphandlas till en inte obetydlig del av offentliga aktörer som kommunala verksamheter såsom bostadsbolag och förvaltare av byggnader och allmänna utrymmen. Tjänsten avser således till viss del underhåll och servicearbeten på av allmänheten ägda fastigheter och anläggningar, och betalning för tjänsterna erläggs i dessa fall med offentliga medel.

text: 357. Samarbetet har visserligen endast omfattat två aktörer, men det fanns endast ett fåtal större aktörer på marknaderna och parternas marknadsandelar på de respektive marknaderna har inte varit obetydliga. Även detta bidrar till överträdelsens allvar. Vad Sopkärlstvätt anfört angående att företagets omsättning för sanerings- och rengöringstjänster är försumbar, förändrar inte Konkurrensverkets bedömning, eftersom det till följd av Överenskommelsen att inte konkurrera med varandras verksamheter är naturligt att företagens andelar på varandras huvudsakliga marknader är låga eller obefintliga.

text: 358. När det gäller överträdelsens konkreta eller potentiella påverkan på konkurrensen kan konstateras att avtal om att dela upp marknaden typiskt sett anses orsaka särskilt svåra skador på konkurrensen, varför någon påverkan på marknaden i regel inte behöver påvisas. Överträdelsen har i det här fallet också implementerats på marknaden.

text: 359. Konkurrensverket bedömer att allvarligheten mot bakgrund av de specifika omständigheterna i det aktuella fallet motsvarar tolv (12) procent av företagens berörda omsättning.

text: 360. Överträdelsen ägde rum mellan den 3 mars 2014 och den 16 maj 2019. Överträdelsen har således pågått i fem år, två månader och 13 dagar.

text: 361. Överträdelsens varaktighet ska därför fastställas till fem och ett halvt (5,5) år.

text: 362. Mot bakgrund av det ovan anförda ska sanktionsvärdet fastställas till följande (avrundade) belopp:

text: Justering av sanktionsvärdet

text: 363. Sanktionsvärdet kan höjas beroende på förekomsten av försvårande omständigheter som är hänförliga till överträdelsen (enligt

text: 3 kap. 9 §

text: KL) respektive försvårande omständigheter som inte är hänförliga till överträdelsen (enligt

text: 3 kap. 11 §

text: KL).

text: 364. Det har inte framkommit några försvårande omständigheter som påverkar överträdelsens sanktionsvärde för något av företagen.

text: 365. Sanktionsvärdet kan också sänkas beroende på förekomsten av förmildrande omständigheter som är hänförliga till överträdelsen respektive förmildrande omständigheter som inte är hänförliga till överträdelsen (enligt

text: 3 kap. 11 §

text: KL).

text: 366. Sopkärlstvätt har i sitt yttrande över Konkurrensverkets utkast till beslut angett att sanktionsvärdet, och konkurrensskadeavgiften, bör sänkas eftersom Sanerings Companiet har förmått Sopkärlstvätt att medverka till upprättandet av Överenskommelsen, och Sopkärlstvätt inte haft någon ledande roll i överträdelsen. Företaget uppger även att Sanerings Companiet haft ett övertag mot Sopkärlstvätt, genom sitt aktieinnehav och sin ställning som etablerat företag, och att Sopkärlstvätt härigenom stod i beroendeförhållande till Sanerings Companiet.

text: 367. Konkurrensverket delar inte Sopkärlstvätts uppfattning om att Sanerings Companiet förmått Sopkärlstvätt att medverka till Överenskommelsen eller på annat sätt deltagit i överträdelsen till följd av sitt förhållande med Sanerings Companiet. Som angivits ovan var exempelvis båda företagen delaktiga vid framtagandet av det skriftliga avtalet och Överenskommelsen. Det kan i sammanhanget även noteras att det förhållandet att ett företag

text: medverkat i överträdelsen till följd av påtryckningar från ett annat företag, inte anses utgöra en förmildrande omständighet.

text: 368. Konkurrensverket anser inte heller att Sopkärlstvätts deltagande och roll i överträdelsen varit av sådan begränsad omfattning som motiverar en justering av sanktionsvärdet i sänkande riktning. Förutom att Sopkärlstvätt var aktivt vid framtagandet av det skriftliga avtalet, har företaget även tillämpat Överenskommelsen och i praktiken avhållit sig från att utföra tjänster i konkurrens med Sanerings Companiets verksamhet under det skriftliga avtalets löptid. Sopkärlsvätt har således spelat en aktiv roll i genomförandet av överträdelsen. Inte heller den omständigheten att ett företag är mindre etablerat än ett annat företag inverkar förmildrande på företagets deltagande i en överträdelse. Sanerings Companiets aktieinnehav i Sopkärlstvätt medför i detta sammanhang ingen annan bedömning, eftersom företaget inte utövade ett avgörande inflytande.

text: 369. Det har således inte framkommit några förmildrande omständigheter som påverkar överträdelsens sanktionsvärde för något av företagen.

text: Högsta tillåtna konkurrensskadeavgift 370. Som angivits ovan får konkurrensskadeavgiften inte överstiga 10 procent av företagets omsättning föregående räkenskapsår (enligt

text: 3 kap. 6 §

text: KL). Med föregående räkenskapsår avses det räkenskapsår som föregick Konkurrensverkets beslut om konkurrensskadeavgift.

text: 371. Sopkärlstvätts omsättning 2021 var 12 192 055 kr och Sanerings Companiets omsättning det brutna räkenskapsåret 1 november 2020–31 oktober 2021 var 27 871 537 kronor, och 10 procent av dessa belopp är 1 219 206 kronor för Sopkärlstvätt och 2 787 154 kronor för Sanerings Companiet.

text: 372. I detta ärende överstiger således överträdelsens sanktionsvärde gränsen om 10 procent av företagets omsättning föregående räkenskapsår avseende båda företagen. Konkurrensskadeavgiften ska således justeras ned till det högsta tillåtna beloppet.

text: Eftergift 373. Den 22 december 2020 anmälde Sanerings Companiet överträdelsen till Konkurrensverket och begärde att konkurrensskadeavgiften skulle efterges

text: enligt

text: 3 kap. 12 §

text: KL. Konkurrensverket fattade den 25 februari 2021 ett beslut, i vilket verket förklarade att förutsättningarna för eftergift enligt

text: 3 kap. 12 § första stycket

text: KL var uppfyllda då företaget var först med att anmäla överträdelsen till Konkurrensverket och anmälan innehöll sådana uppgifter att verket först genom dessa hade tillräckligt med underlag för att ingripa mot överträdelsen.

text: 374. Sanerings Companiet har samarbetat med Konkurrensverket och uppfyller de krav för eftergift som framgår i

text: 3 kap. 14 §

text: KL och

text: 8 § konkurrensförordningen

text: . Konkurrensverket konstaterar även att utredningen inte utvisat att Sanerings Companiet skulle ha tvingat Sopkärlstvätt att delta i överträdelsen (jämför

text: 3 kap. 12 § tredje stycket

text: KL). Konkurrensskadeavgiften ska därför efterges för Sanerings Companiet.

text: Slutligt belopp 375. Konkurrensskadeavgiften ska fastställas till det (avrundade) belopp som framgår av tabell 6 nedan.

text: Beslut meddelas inom rätt tid 376. Överträdelsen upphörde den 16 maj 2019. Den 11 maj 2021 genomförde Konkurrensverket en platsundersökning enligt

text: 5 kap. 3 §

text: KL hos Sopkärlstvätt, vilket är inom fem år från det att överträdelsen upphörde. Det innebär att den femåriga preskriptionsfristen för att påföra en konkurrensskadeavgift, fram till det att företaget fått tillfälle att yttra sig över Konkurrensverkets utkast till beslut, ska räknas från den dag det fick del av beslutet om undersökning enligt

text: 5 kap. 3 §

text: KL. Det har inte gått fem år sedan den tidpunkten. Det har inte heller gått tio år från det att överträdelsen upphörde. Konkurrensverkets beslut om konkurrensskadeavgift meddelas därför Sopkärlstvätt inom rätt tid för att kunna påföra konkurrensskadeavgift enligt

text: 3 kap. 20 §

text: KL.

text: Betalning 377. Sanktionsavgiften tillfaller staten och faktureras av Konkurrensverket när beslutet har vunnit laga kraft.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan enligt

text: 7 kap. 1 §

text: KL överklagas till Patent- och marknadsdomstolen. En överklagan ska göras skriftligen och ges in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag ni fick del av beslutet. I överklagandet ska anges vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som begärs. Myndighetens kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida. Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.