arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Motormännens Riksförbund

publisher: Konkurrensverket

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - testverksamhet motorfordon

org: kkv

text: Angående utvidgad verksamhet inom AB Svensk Bilprovning

type: rubrik

text: Ni har i skrivelse den 17 april 1998 bl.a. anfört att AB Svensk Bilprovning (ASB) utan extra kostnad erbjuder sina kunder kontrollbesiktning i samband med att andra, konkurrensutsatta, tjänster utförs. Eftersom Motormännen inte har rätt att utföra kontrollbesiktningar blir det omöjligt att konkurrera på lika villkor med ASB.

type: stycke

text: Med anledning av den information som Ni har lämnat och omständigheter som på annat sätt kommit till Konkurrensverkets kännedom har verket genomfört en närmare granskning av förutsättningarna för konkurrens på detta område.

text: Konkurrensverket har vid sin genomgång funnit att det grundläggande problemet är ASB:s ensamrätt att utföra kontrollbesiktning. Mot den bakgrunden har en skrivelse sänts till regeringen med förslag om att en analys genomförs av förutsättningarna för en avveckling av ASB:s ensamrätt. Skrivelsen bifogas.

text: Konkurrensverket kommer därutöver inte att vidta några ytterligare åtgärder.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Lennart Göranson. Föredragande har varit Pernilla Larsson.

text: Lennart Göranson

text: Pernilla Larsson

text: Bifogas:

text: Kopia till:

text: AB Svensk Bilprovning, Vällingby

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

type: avgorande


motpart: Gotlandsflyg AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - inrikesflyg

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning – prissättning av flygbiljetter

text: Gotlandsflyg AB har i skrivelse, som kom in till Konkurrensverket den 18 april 2001, yrkat att verket vid vite, jämväl interimistiskt, skall ålägga Skyways Holding AB att upphöra med att tillämpa viss prissättning vid försäljning av flygbiljetter på sträckan Stockholm-Visby. Som skäl för sin begäran har Gotlandsflyg angett att Skyways missbrukar sin dominerande ställning genom att tillämpa selektiv prissättning alternativt s.k. underprissättning.

text: Genom en kampanj tillhandahåller Skyways flygbiljetter på sträckan Stockholm-Visby till priset 800 kronor under förutsättning att biljetten bokas på Internet senast tre dagar före utresa. Sista resdatum är den 30 april 2001 och det går inte att boka kampanjbiljetter för avresa efter detta datum. Kampanjen upphör därmed den 30 april 2001.

text: Otillåten underprissättning kan anses föreligga när ett dominerande företag tillämpar priser som ligger under vad företaget normalt skulle behöva, för kostnadstäckning och vinst, för att skada eller eliminera konkurrenter eller för att hindra eller försvåra för konkurrenter att komma in på marknaden. Det finns omständigheter i ärendet som talar för att prissättningen i den aktuella kampanjen skulle kunna vara en överträdelse av förbudet i

text: 19 § Konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, mot missbruk av dominerande ställning men Konkurrensverket gör, med hänvisning till priskampanjens kortvariga karaktär, bedömningen att det saknas skäl att meddela ett åläggande. Det saknas därmed också skäl för att bifalla Gotlandsflygs begäran om interimistiskt åläggande.

text: Konkurrensverket finner vidare att vad som framkommit i ärendet inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt fortsatt granska de förhållanden som påtalats i skrivelsen från Gotlandsflyg. Några ytterligare åtgärder kommer inte att vidtas i ärendet.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Erik Murray. I den slutgiltiga handläggningen har också byråchefen Magnus Ulriksson deltagit.

text: Ann-Christin Nykvist

text: Erik Murray


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Konkurrensverket

title: Ifrågasatta konkurrensbegränsningar - energimarknaderna

text: Ifrågasatt samarbete om produktion vid gemensamt ägda kärnkraftverk och eventuellt missbruk av dominerande ställning på elmarknaden

text: Beslut

text: 1. Konkurrensverket beslutar att inte vidta några åtgärder med stöd av konkur

text: renslagen (1993:20)

text: , KL. Ärendet avskrivs från vidare handläggning.

text: 2. I samband med detta beslut har Konkurrensverket gett in en skrivelse till regeringen i vilken verket uppmärksammar ett antal förhållanden som kan hämma eller begränsa konkurrensen på elmarknaden. Skrivelsen innehåller även förslag på åtgärder som regeringen bör överväga att vidta för att bidra till ökad konkurrens på elmarknaden.

text: Bakgrund

text: Inledning

text: 3. Mot bakgrund av bl.a. de prisstegringar som har skett på el under senare år, har elkunder och andra marknadsaktörer framfört misstankar till Konkurrensverket om att det förekommer konkurrensbegränsande beteenden på elmarknaden. Framför allt har det riktats misstankar mot att de företag som gemensamt äger de svenska kärnkraftverken har agerat på ett konkurrensbegränsande sätt, vilket påverkat utbudet och prisbildningen på råkraftsmarknaden.

text: 4. Det har också framförts misstankar om att de vertikalt integrerade företagen [1] , främst Vattenfall, Fortum och E.ON, har utnyttjat sin ställning i olika marknadsled för att begränsa konkurrensen på slutkundsmarknaden, den s.k. elhandelsmarknaden. Enligt uppgifter från elhandlare har dessa företag alltsedan hösten 2004, vid flera tillfällen, vart och ett erbjudit slutkunderna priser som understigit inköpspriserna på den nordiska elbörsen Nord Pool. Detta har, enligt elhandlarna, inneburit svårigheter för elhandelsföretag utan tillgång till egen elproduktion att konkurrera på elhandelsmarknaden.

text: 5. Utöver detta har elhandlare m.fl. uppmärksammat verket på att de s.k. trygghetsavtal (prisgarantier och omteckningsrätter) som bl.a. Vattenfall och Fortum erbjuder sina slutkunder kan vara konkurrensbegränsande.

text: 6. Mot denna bakgrund inledde Konkurrensverket en utredning i syfte att identifiera eventuella konkurrensrelaterade problem på elmarknaden samt eventuella överträdelser av förbuden i KL respektive i EG-fördraget.

text: Utredningen

text: 7. Inledningsvis skickade Konkurrensverket ut frågor till mer än ett hundra företag och organisationer verksamma på elmarknaden. Utifrån de inkomna svaren avgränsades utredningen till att undersöka om de företag som gemensamt äger respektive kärnkraftverk, främst Vattenfall, E.ON och Fortum, har agerat i strid mot förbudsbestämmelsen i

text: 6 §

text: KL eller i artikel 81 EG-fördraget.

text: 8. Utredningen har också gällt frågan om något av ovan angivna företag, vart och ett eller tillsammans, kan anses ha missbrukat en dominerande ställning i strid mot förbudet i

text: 19 §

text: KL eller i artikel 82 EG-fördraget.

text: 9. Konkurrensverkets utredning har innefattat en analys av ett omfattande material som t.ex. avtal, statistik, mötesprotokoll och andra handlingar rörande de gemensamt ägda produktionsanläggningarna. För att analysera Vattenfalls, E.ON:s respektive Fortums pris- och marginalutveckling på marknaden för elhandel har prisuppgifter inhämtats från respektive företag.

text: 10. På Konkurrensverkets uppdrag har professor Jerker Holm, Lunds universitet, gjort en teoretisk analys av effekterna av de s.k. prisgarantier och omteckningsrätter som Vattenfall och Fortum erbjuder sina slutkunder (utredningspromemoria ”Prisgarantier och omteckningsrätter på elmarknaden”). Slutsatsen av analysen är att prisgarantier kan vara konkurrensbegränsande under vissa förutsättningar. Effekterna på konkurrensen beror dock på en mängd faktorer som t.ex. klausulernas utformning, konsumenternas tillgång till information och inställning till risktagande.

text: Skäl för beslutet

text: Inledning

text: 11. Konkurrensverket får enligt

text: 23 § första stycket

text: KL ålägga ett företag att upphöra med överträdelser av förbuden i 6 § eller 19 § KL respektive i artikel 81 eller 82 i EG-fördraget.

text: 12. Konkurrensverket får vidare enligt

text: 26 §

text: KL föra talan vid Stockholms tingsrätt om ett företag skall betala konkurrensskadeavgift om företaget uppsåtligen eller av oaktsamhet har överträtt något av dessa förbud.

text: 13. Konkurrensskadeavgift får dock enligt

text: 30 §

text: KL endast påföras om stämningsansökan har delgetts den som anspråket riktas mot inom fem år från det att överträdelsen upphörde .

text: Ifrågasatt samarbete om produktion vid samägda kärnkraftverk

text: 14. Avtal som innebär att produktionen begränsas eller kontrolleras kan strida mot förbudsbestämmelsen i

text: 6 §

text: KL respektive i artikel 81 EG-fördraget. Enligt dessa bestämmelser är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat.

text: 15. Kärnkraftsföretagen i Sverige ägs gemensamt av två eller flera företag. Ringhals AB ägs av Vattenfall och E.ON. OKG AB ägs av E.ON, Fortum och Värmlandskraft-OKG-delägarna AB. Forsmarks Kraftgrupp AB ägs av Vattenfall, E.ON och Mellansvensk Kraftgrupp AB.

text: 16. Samägandet förutsätter att delägarna fastställer hur produktionsplanering, laddning och drift m.m. skall beslutas. Denna beslutsprocess sker på liknande sätt i samtliga tre kärnkraftsföretag.

text: 17. Konkurrensverkets utredning visar att planeringen av produktionen för dessa kärnkraftverk fram till slutet av år 2001 till viss del skedde gemensamt vid möten mellan delägarna Vattenfall, Fortum och E.ON samt respektive kärnkraftsföretag.

text: 18. Planeringsprocessen i dessa samägda kärnkraftverk har därefter successivt förändrats i syfte att minska risken för insyn i respektive delägares affärsförhållanden. Detta innebär bl.a. att kommunikation om önskad produktionsvolym numera endast sker mellan respektive delägare och berört kärnkraftverk. Enligt samstämmiga uppgifter i ärendet har all gemensam planering av produktionen av el vid de samägda kärnkraftverken upphört under år 2001.

text: 19. Även om den tidigare samordningen avseende produktion skulle ha omfattats av förbudet i

text: 6 §

text: KL respektive i artikel 81 EG-fördraget, bedömer Konkurrensverket att den har upphört för mer än fem år sedan. Därmed saknas det förutsättningar för Konkurrensverket att ålägga företagen att upphöra med den eventuella överträdelsen eller att väcka talan om konkurrensskadeavgift.

text: Ifrågasatta förfaranden på marknaden för elhandel

text: 20. Elhandlare har påtalat för Konkurrensverket att slutkundspriserna för fastprisavtal under vissa perioder har understigit motsvarande inköpspris alltsedan hösten 2004.

text: 21. Försäljning av el till slutkunder till priser som understiger börspriset för motsvarande kontraktsperiod kan utgöra ett missbruk av en dominerande ställning och strida mot förbudet i

text: 19 §

text: KL respektive i artikel 82 EG-fördraget. När ett dominerande företags prissättning ligger under vad företaget normalt skulle behöva för kostnadstäckning och vinst brukar man tala om underprissättning [2] . Det är i första hand en systematiskt tillämpad underprissättning som utgör missbruk. Generellt sett anses underprissättning skada lika effektiva konkurrenter till men för konkurrensen på marknaden och därmed konsumenterna.

text: 22. Ett missbruk kan även bestå i s.k. marginalklämning, dvs. om marginalen mellan slutkundspriset och börspriset inte täcker säljarens tillkommande kostnader för att tillhandahålla el till konsumenter. Marginalklämning innefattar situationer där ett vertikalt integrerat dominerande företag tillämpar förmånligare priser för slutkunder än för konkurrenter, om hänsyn tas till de kostnader som uppstår i det konkurrensutsatta ledet. Ett sådant agerande är negativt för konkurrensen och därmed för konsumenterna, eftersom det försvårar möjligheterna för konkurrenterna att bedriva konkurrenskraftig verksamhet i det senare handelsledet.

text: 23. Av utredningen framgår att bruttomarginalen (skillnaden mellan slutkundspris och motsvarande inköpspris på Nord Pool) i genomsnitt varit positiv för de tre största elproducenterna under vart och ett av åren 2004-2006, för 1-årsavtal och för 3 -årsavtal, för stora såväl som för små hushållskunder. Under vissa begränsade perioder, då företrädesvis under perioder när börspriset stigit snabbt, har dock bruttomarginalen varit negativ. Detta gäller framför allt för Fortum. För Vattenfall har bruttomarginalen varit negativ under några enstaka veckor år 2006 för 1-årsavtal för större hushållskunder.

text: 24. För att förbudet mot missbruk av dominerande ställning skall vara tillämpligt krävs att företaget eller företagen har en dominerande ställning på den relevanta marknaden samt att förfarandet utgör ett missbruk. [3]

text: 25. Med dominerande ställning avses en stark ekonomisk ställning som gör det möjligt för företaget att hindra att effektiv konkurrens upprätthålls på en relevant marknad, genom att medge företaget att i avsevärd utsträckning agera oberoende av sina konkurrenter och kunder och i sista hand konsumenterna. [4] Med andra ord avses en situation då företaget eller företagen i fråga har en betydande marknadsmakt.

text: 26. Den enskilt viktigaste omständigheten vid dominansprövningen är i regel företagens marknadsandel på den relevanta marknaden. En marknadsandel över 50 procent innebär en presumtion för dominans. [5]

text: 27. Andra faktor som är relevanta för bedömningen av dominerande ställning är företagets ekonomiska styrka, förekomsten av inträdeshinder, om kunder utövar en motverkande köparmakt, om företaget är vertikalt integrerat och marknadens utvecklingsfas. När dessa faktorer sammantaget indikerar stark marknadsmakt hos ett företag kan dominans föreligga också vid relativt låga marknadsandelar. Omvänt behöver en dominerande ställning inte föreligga ens vid höga marknadsandelar på en marknad där det är svårt eller omöjligt att utöva betydande marknadsmakt.

text: 28. För att kunna avgöra om ett företag har en dominerande ställning måste den relevanta marknaden avgränsas, dvs. den eller de marknader som berörs av det påtalade förfarandet. Avgränsningen av den relevanta marknaden sker genom en bestämning av dels produktmarknaden, dels den geografiska marknaden.

text: 29. Konkurrensverket har bedömt att det ifrågasatta förfarandet påverkar två relevanta produktmarknader; grossistmarknaden för el (råkraftsmarknaden) och marknaden för försäljning av el till slutkund (elhandelsmarknaden).

text: Råkraftsmarknaden

text: 30. Vattenfall, E.ON och Fortum är de tre största elproducenterna i Sverige. Tillsammans svarade de för cirka 85 procent av elproduktionen i landet år 2006. Vattenfall svarade för 45, E.ON för 21 och Fortum för 19 procent. Företagen äger produktionskapacitet gemensamt i form av kärnkraftverk och samverkan sker även när det gäller vattenkraft.

text: 31. Elkraft som produceras i Sverige handlas huvudsakligen vid den nordiska elbörsen Nord Pool. Utredningen visar att det under en stor del av året råder ett och samma pris för hela det geografiska område som handeln vid Nord Pool omfattar. Marknaden kan under dessa omständigheter betraktas som nordisk. Under huvuddelen av den övriga tiden har Sverige ett gemensamt pris med ett eller flera andra prisområden inom Nord Pool. Den tid som Sverige utgör ett eget prisområde är ytterst begränsad.

text: 32. Vattenfalls marknadsandel på den nordiska råkraftsmarknaden år 2006 var 18 procent. E.ON:s respektive Fortums marknadsandelar samma år uppgick till 8 respektive 13 procent, dvs. sammanlagt 39 procent. Tillsammans svarade de fem största producenterna, dvs. Vattenfall, Fortum, Statkraft, E.ON Sverige och Dong, för närmare 60 procent av produktionen.

text: 33. Enligt Konkurrensverkets bedömning talar starka skäl för att grossistmarknaden är nordisk eller i vart fall större än Sverige. På en sådan marknad har varken Vattenfall eller något av de andra företagen var för sig eller tillsammans, marknadsandelar som i sig tyder på dominans.

text: 34. Priset på Nord Pool bestäms med marginalkostnadsprissättning och det finns betydande skillnader i produktionskostnader mellan de olika produktionsslagen som utnyttjas inom systemet. På elmarknaden kan producenterna i första hand påverka prisbildningen på Nord Pool genom att minska utbudet. Riskerna för att även små produktionsneddragningar får effekter på elpriset är förhållandevis stora på grund av ett antal specifika förhållanden på denna marknad.

text: 35. I takt med en minskad överkapacitet har kraftbalansen successivt försvagats de senaste tio åren, såväl i Sverige som i övriga Norden. Följden av detta är att möjligheterna till nyetablering av betydelse är små. Inträdeshindren för nyetablering är höga. För närvarande kan ingen ny kärnkraft och i praktiken ingen ny vattenkraft tas i bruk i Sverige.

text: 36. Det stora flertalet konsumenter är relativt okänsliga för prisändringar och saknar möjlighet att utöva köparmakt. El är en homogen produkt med få direkta substitut. Den går inte att lagra när den väl är producerad. De stora elproducerande företagen är vertikalt integrerade och har genom starka balansräkningar och en portfölj av produktionsanläggningar med låga marginalkostnader en mycket stark ekonomisk ställning.

text: Elhandelsmarknaden

text: 37. Vattenfall, E.ON och Fortum är verksamma på elhandelsmarknaden, där även elhandelsföretag utan egen produktion säljer el. De senare köper el direkt från elproducenter eller via Nord Pool och säljer den vidare till slutkunder. Till skillnad från grossistmarknaden är denna marknad i huvudsak nationell.

text: 38. På marknaden för elhandel i Sverige år 2006 uppgick Vattenfalls andel till 13 procent, E.ON:s andel till 16 procent och Fortums andel till 14 procent, mätt som andelar av antal kunder. Motsvarande andelar mätt i levererad volym (såld kvantitet) var 31, 12 respektive 8 procent. [6] Om hänsyn tas till försäljning via dotterbolag, intressebolag och återförsäljare m.m. uppgick Vattenfalls volymmässiga marknadsandel till 36 procent, E.ON:s till 15 och Fortums till 14 procent.

text: 39. Enligt Konkurrensverkets bedömning är företagens marknadsandelar på den nationella elhandelsmarknaden inte i sig tillräckligt stora för att dominans skall anses föreligga.

text: 40. Konkurrensverket finner i detta ärende, trots ovan redovisade omständigheter och med beaktande av Vattenfalls, Fortums respektive E.ON:s ställning på marknaden, att det inte kan fastställas att något av dessa företag, vart och ett eller tillsammans, har en dominerande ställning på någon av de relevanta marknaderna.

text: Slutsats

text: 41. Konkurrensverket beslutar att inte vidta några åtgärder med stöd av KL. Utredningen avslutas och ärendet avskrivs från vidare handläggning.

text: Vidare prövning

text: 42. Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte vidta några åtgärder i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: 43. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Owe Gärdin.

text: Claes Norgren Owe Gärdin

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats

text: [1] Företag med både egen elproduktion och försäljning .

text: [2] Enligt praxis kan missbruk föreligga om priset ligger under det dominerande företagets genomsnittliga rörliga kostnader eller om det ligger under företagets genomsnittliga totala kostnader och utgör ett led i en ”konkurrensbegränsande plan”.

text: [3] Missbruk kan i vissa fall föreligga när åtgärder vidtas och/eller få effekter på en annan produktmarknad än den som företaget är dominerande på. Det gäller om det finns ett sådant samband mellan de olika marknaderna att företaget med stöd av sin marknadsmakt på en marknad kan missbruka sin ställning även på en näraliggande marknad.

text: Mål 27/76

text: United Brands mot Kommissionen REG 1978 s. 207, p. 65.

text: MD 2005:29

text: B2 Bredband Holding AB mot TeliaSonera AB m.fl.

text: [6] Jämfört med andra beräkningssätt av marknadsandelar tar denna metod även hänsyn till storleken på kunderna. Detta speglar även företagets faktiska försäljning på slutkundsmarknaden.


motpart: Linde Energi AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - fjärrvärme

sammanfattning: Linde Energi AB:s fjärrvärmetaxa innehåller en särskild rabatt för kunder som köper både elenergi och fjärrvärme av företaget, s.k. koncer nkunder. Konkurrensverket fann att Linde Energis rabattvillkor för fjärrvärme utgjorde missbruk av dominerande ställning. Rabattvillkoren medförde en diskriminering mellan kunder, en begränsning i fjärrvärmekundernas frihet vid köp av el samtidigt som det skapade inlåsningseffekter och försvårade för konkurrerande elhandelsbolag att verka på marknaden. Konkurrensverket ålade Linde Energi vid vite om en miljon kronor att upphöra med att tillämpa förfarandet.

text: Linde Energi AB, org.nr 556468-5278, Skrinnargatan 6, 711 34 LINDESBERG

text: Ombud: advokaten Ulf Djurberg och jur. kand. Petter Törnquist, Setterwalls Advokatbyrå, Arsenalsgatan 6, 111 47 STOCKHOLM

text: SAKEN

text: Missbruk av dominerande ställning; rabattvillkor på fjärrvärmemarknaden

text: BESLUT

text: Konkurrensverket ålägger enligt

text: och

text: 57 §§

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: Linde Energi AB vid vite om en miljon (1 000 000) kronor att upphöra med att tillämpa ett rabattsystem som är så utformat att en rabatt på fjärrvärme lämnas endast om kunden också köper sin el från företaget.

text: IFRÅGASATT FÖRFARANDE

text: 1. Linde Energi AB har en fjärrvärmetaxa som är konstruerad på så sätt att de kunder som enbart köper fjärrvärme debiteras en högre energiavgift för fjärrvärmen än de kunder som köper både elenergi och fjärrvärme, s.k. koncernkunder. I detta ärende prövar Konkurrensverket om förfarandet utgör missbruk av dominerande ställning i strid med

text: 19 § konkurrenslagen

text: PART

text: 2. Linde Energi ägs av Lindesbergs kommun och hade år 1999 en omsättning som uppgick till 115 miljoner kronor. Linde Energi är bl.a. verksamt på marknaderna för försäljning av fjärrvärme och försäljning av el. Elförsäljning och elproduktion sker i det helägda dotterbolaget Lindesbergs Energi AB.

text: BAKGRUND

text: Branschförhållanden

text: Lagstiftning m.m.

text: 3. Elmarknaden omreglerades den 1 januari 1996. Syftet var att införa konkurrens på elmarknaden för att ge konsumenterna ökad valfrihet och bättre förutsättningar för ett effektivt resursutnyttjande genom en ökad kostnads- och prispress inom elförsörjningen. Det centrala regelverket för elmarknaden är

text: ellagen (1997:857)

text: 4. De nya reglerna inom elområdet innebär att produktion och försäljning av el har omvandlats till konkurrensmarknader. Transport av el på nätet, den s.k. transmissionstjänsten, utgör ett naturligt monopol [1] . För att synliggöra kostnaderna för respektive verksamhet samt för att motverka att intäkter från nätverksamhet används för att sänka priset på el, s.k. korssubventionering, finns krav på att nätverksamhet drivs juridiskt åtskild från elhandel. För att underlätta utvecklingen mot fungerande konkurrens vid produktion och försäljning av el skall totalkostnaden vara uppdelad på priset på nättjänsten respektive priset på el vid debitering till kund.

text: 5. Under de första åren efter elmarknadsreformen krävdes, för att kunden skulle kunna utnyttja konkurrensen på elmarknaden genom att exempelvis teckna ett avtal med en ny elleverantör, att kunden installerade en speciell utrustning för att kunna mäta elförbrukningen varje timme. Kostnaden för mätutrustningen, som från den 1 juli 1997 begränsades till ett maximalt "takpris" om 2 500 kronor, betalades av kunden.

text: 6. Kravet på timmätare avskaffades från den 1 november 1999 och ett system med schablonavräkning har införts. Elkunden har numera möjlighet att den första dagen i varje månad byta elleverantör utan extra kostnad.

text: 7. Statens energimyndighet är central förvaltningsmyndighet för frågor om användning och tillförsel av energi. Myndigheten har tillsynsansvar för elmarknaden. Bland uppgifterna finns tillståndsgivning för nät- och elhandelsverksamhet samt bevakning av prissättningen för nätverksamheten.

text: 8. Före den 1 januari 1996 fanns ett visst konkurrensskydd för fjärrvärme- och naturgasanläggningar. Skyddet innebar att den eldistributör som hade rättigheten att leverera el i området inte normalt var skyldig att leverera el för värmeförsörjning till områden där fjärrvärme eller gas distribuerades. Kommunala fjärrvärme- och gasanläggningar omfattades före år 1996 också av självkostnads- och likställighetsprinciperna enligt

text: kommunallagen (1991:900)

text: . I samband med elmarknadsreformen infördes bestämmelser om att kommunala fjärrvärme- och gasanläggningar inte längre skulle omfattas av självkostnads- och likställighetsprinciperna. Numera råder fri prissättning på fjärrvärme.

text: Konvertering mellan olika uppvärmningsformer

text: 9. Energimyndigheten har gjort en utvärdering avseende konvertering av direktelvärmda småhus till fjärrvärme (Energimyndighetens rapport ”Utvärdering av demonstrationsanläggningar avseende konvertering av direktelvärmda småhus till fjärrvärme”, ER 3:1998). Slutsatserna är att utan betydande ekonomiska bidrag från staten är det inte ekonomiskt intressant för den enskilde husägaren att konvertera till fjärrvärme. För fjärrvärmeföretagen kan en anslutning av villabebyggelse med gynnsamma förutsättningar vara lönsam med förutsättningar såsom närhet till befintliga anläggningar, kapacitetsöverskott, anpassad tariffstruktur, anslutningslån, etc. Det krävs dessutom för lönsamhet att tillräckligt många husägare inom ett potentiellt område är intresserade av att ansluta sig till fjärrvärme. Erfararenheterna visar att med där uppnådda konverteringskostnader och tariffrelationer är intresset ringa även med maximala bidrag enligt nu gällande regler. Konverteringar medförde en sänkning av årskostnaden för värme och hushållsel med ca 2 000 kronor. De totala konverteringskostnaderna per hus uppgick dock till ca 100 000 kronor.

text: 10. Vad gäller byte från fjärrvärme till andra uppvärmningsformer redovisar Energimyndigheten ett räkneexempel som belyser detta i sin regeringsrapport ”Fjärrvärmen på värmemarknaderna. Rapport över uppdrag att följa utvecklingen på fjärrvärmemarknaden”, ER 19:2000, Bilaga 2. Av räkneexemplet framgår att kunder med låg eller medelstor förbrukning, bl.a. villahushåll, inte i något fall tjänar på ett byte. Endast för kunder med mycket stor förbrukning (i Energimyndighetens räkneexempel 1 370 MWh per år) skulle det i vissa fall finnas ekonomiska förutsättningar för att ett byte till annan uppvärmningsform skulle kunna löna sig på lång sikt.

text: 11. Förutom ekonomiska skäl, kan även rättsliga och praktiska hinder försvåra eller omöjliggöra ett byte från fjärrvärme till ett annat uppvärmningsalternativ. Av ovan nämnda rapport från Energimyndigheten (ER 19:2000) framgår t.ex. (s. 23) att kommuner kan ställa krav på användning av fjärrvärme genom exploateringsavtal. Kommuner kan också i detaljplanebestämmelser ange vilken uppvärmningsform som ska väljas. I rapporten redovisas vidare ett rättsfall (s. 24-26) där en fjärrvärmekund i Katrineholms kommun önskat byta till individuell uppvärmning och fått avslag från den kommunala byggnadsnämnden med hänvisning till miljöskyddslagen.

text: Förfarandet

text: 12. Linde Energi tillämpar i sin fjärrvärmetaxa en rabatt för s.k. koncernkunder, dvs. de kunder som köper både fjärrvärme och el från Linde Energi. Rabatten ges enbart på fjärrvärmetaxan. Av Lindesbergs kommuns hemsida [2] framgår att följande energipriser gäller för år 2000.

text: Bostäder: koncernkunder, 310 kr per MWh exklusive moms fjärrvärmekunder, 320 kr per MWh exklusive moms

text: Tillverkande industri (SNI-kod 2): koncernkunder, 210 kr per MWh exklusive moms fjärrvärmekunder, 220 kr per MWh exklusive moms

text: Tappvarmvattenavgift (gäller endast Vedevåg): koncernkunder, 34,90 kr per kubikmeter exklusive moms fjärrvärmekunder, 36,30 kr per kubikmeter exklusive moms

text: 13. Koncernkunderna erhåller således följande rabatter: 3,1 % (bostäder), 4,5 % (tillverkande industri) och 3,9 % (tappvarmvattenavgift).

text: RÄTTSLIG BEDÖMNING

text: Konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, innehåller i

text: 19 §

text: ett förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på marknaden. För att

text: 19 §

text: skall vara tillämplig skall två förutsättningar vara uppfyllda. För det första skall det aktuella företaget inneha en dominerande ställning på den relevanta marknaden. För det andra skall företaget i fråga agera på ett sätt som utgör missbruk av den dominerande ställningen. Frågan i ärendet är om Linde Energi, genom att tillämpa ett rabattsystem som är så utformat att en lägre fjärrvärmetaxa endast kan erhållas om kunden också köper sin el från företaget, missbrukar en dominerande ställning i strid med

text: 19 §

text: KL.

text: Dominerande ställning och relevant marknad

text: 15. En dominerande ställning karaktäriseras av att företaget i avsevärd utsträckning kan agera oberoende av sina konkurrenter och kunder. En viktig bedömningsgrund är företagets marknadsandel på den relevanta marknaden. Andra faktorer som har betydelse för bedömningen av om en dominerande ställning föreligger är t.ex. finansiell styrka, inträdeshinder till marknaden, tillgång till insatsvaror, patent och andra immaterialrättigheter, teknologi och annan kunskapsmässig överlägsenhet. Det finns dock inga absoluta kriterier för bedömningen av om ett företag har en dominerande ställning, utan varje fall måste bedömas för sig.

text: 16. Beräkningen av ett företags marknadsandel förutsätter att den relevanta marknaden avgränsas. Detta sker genom en bestämning av dels produktmarknaden, dels den geografiska marknaden. Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter som köparna anser vara utbytbara, dvs. sådana produkter som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden, framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: 17. Linde Energi har vad gäller den relevanta produktmarknaden för fjärrvärme framfört i huvudsak följande: Fjärrvärme skall inte definieras som en egen produktmarknad, eftersom varje fastighetsägare har en rad alternativa möjligheter för uppvärmning, bl.a. eluppvärmning, oljeeldning, eldning med pellets och uppvärmning med värmepump. Inget av dessa alternativ innebär att en omedelbar eller framtida omställning till annan uppvärmning förhindras. Tvärtom är det sannolikt att valet av uppvärmning i stor utsträckning styrs av de ekonomiska vinster som kan göras genom byte av uppvärmningsform. En fastighetsägare som skall investera i ett nytt värmesystem kan spara betydande belopp genom att välja den uppvärmningsform som för tillfället medför den lägsta energikostnaden. Linde Energi levererar för närvarande fjärrvärme till 270 fastigheter inom det område om 3 500 fastigheter som kan nås av det aktuella fjärrvärmesystemet. Eftersom Linde Energi har som målsättning att ansluta ytterligare fastigheter till fjärrvärmesystemet och därmed konkurrerar med alternativa uppvärmningsformer, måste detta innebära att också de alternativa uppvärmningsformerna tillhör samma produktmarknad som fjärrvärme.

text: 18. Linde Energi har vidare anfört: De fastighetsägare som vid omställning till fjärrvärme väljer att behålla befintliga uppvärmningssystem i fastigheten kan, med iakttagande av tre månaders uppsägningstid, återgå från fjärrvärme till alternativ uppvärmning. För de fjärrvärmekunder som inte har något färdiginstallerat uppvärmningsalternativ är inte den investering som krävs för ett byte av uppvärmningsform så betydande att fjärrvärme skall anses utgöra en egen produktmarknad. Det enda tillfälle då de olika uppvärmningsformerna eventuellt skulle kunna anses utgöra åtskilda produktmarknader är i det ögonblick en fastighetsägare har valt att investera i ett nytt värmesystem. Den eventuella inlåsningseffekt som valet av alla typer av uppvärmningssystem kortsiktigt kan innebära är inte av sådan art att den skall medföra att alternativa uppvärmningsformer betraktas som olika produktmarknader.

text: 19. I ärendet är klarlagt att Linde Energi säljer såväl fjärrvärme som el. Distributionen av fjärrvärme sker i form av hetvatten via kulvertsystem. Den lokala fjärrvärmemarknaden begränsas geografiskt till det område inom vilket kulvertsystemet har sin utbredning. Distribution av hetvatten kan, liksom nätverksamheten vad gäller eldistribution, betraktas som ett naturligt monopol. På fjärrvärmemarknaden förekommer i viss mån konkurrens från andra uppvärmningsformer, men konkurrensen är starkt begränsad, främst till följd av höga kostnader för kunden att byta mellan olika uppvärmningssystem.

text: 20. Staten har sedan många år stött såväl utbyggnad av fjärrvärme som konvertering från elvärme till fjärrvärme. Motiven härför är i huvudsak miljömässiga. Ett byte från eluppvärmning till fjärrvärme har dock i försöksprojekt visat sig innebära så stora omställningskostnader att en konvertering inte är ekonomiskt intressant för fastighetsägare. Även en omställning från fjärrvärme till annan uppvärmning, t.ex. elvärme eller oljeeldning, är förknippad med betydande omställningskostnader. Oavsett om en fastighetsägare valt ett uppvärmningssystem som bygger på el, olja eller fjärrvärme kan det konstateras att kostnaderna för att byta system normalt innebär en kraftig låsning till det system som valts. Eftersom ett byte normalt är förenat med en betydande investering, måste den möjliga besparingen i form av lägre energitaxor och driftskostnader vara relativt stor för att ett byte skall löna sig. I motsats till vad som gäller för fastighetsägare med el- och oljebaserade system är det dessutom för fastighetsägare med fjärrvärme närmast omöjligt av ekonomiska och praktiska skäl att byta energileverantör vid missnöje med exempelvis gällande prisvillkor. Inlåsningseffekten får således störst betydelse för fjärrvärmekunder. I synnerhet gäller detta för mindre kunder.

text: 21. Det finns även andra förhållanden utöver ekonomiska hinder som försvårar ett byte från fjärrvärme till alternativa uppvärmningssystem. Dessa kan vara mer utrymmeskrävande. T.ex. kräver ett byte till oljeeldning att utrymme måste ordnas både för oljepanna och oljetank. Miljöbestämmelser kan utgöra ett hinder för ett byte, eftersom miljöskäl oftast talar för fjärrvärmealternativet. Även andra bestämmelser och administrativa krav, som t.ex. bygglovsplikt och detaljplanebestämmelser, kan göra att fastighetsägare känner en låsning till fjärrvärmen och normalt inte ser det som realistiskt att övergå till andra uppvärmningsalternativ.

text: 22. Mot denna bakgrund synes det från en fjärrvärmekunds utgångspunkt vara svårt att se situationen på något annat sätt än att för överskådlig tid vara hänvisad till en leverantör. Att byta uppvärmningssystem kan bara övervägas som ett alternativ på lång sikt, främst vid nyinvesteringar samt vid omfattande renoveringar eller ombyggnader av fastigheter. Redovisade förhållanden talar för att kunderna är så uppbundna till sina leverantörer att dessa i princip kan agera som monopolister. Av denna anledning har det också ansetts finnas ett behov av att kunna skydda konsumenterna genom att ge dem ett starkare stöd gentemot fjärrvärmeföretagen, något som bl.a. framförs i Energimyndighetens nämnda rapport (ER 19:2000). Konkurrensverket har även i flera sammanhang (bl.a. i rapporten ”Konkurrensen i Sverige under 90-talet – problem och förslag”, Konkurrensverkets rapportserie 2000:1) framfört att det finns skäl som talar för att någon form av prisreglering för distribution av fjärrvärme bör återinföras.

text: 23. Vidare kan konstateras att priserna på fjärrvärme varierar kraftigt mellan olika kommuner. Av rapporten ”Fastigheten Nils Holgerssons underbara resa genom Sverige – en avgiftsstudie för år 2000”, framgår bl.a. att den högsta fjärrvärmetaxan är dubbelt så hög som den lägsta. Den stora prisspridningen talar för att försäljningen av fjärrvärme utgörs av lokala marknader som inte är nämnvärt utsatta för priskonkurrens från alternativa uppvärmningsformer.

text: 24. Slutsatsen måste bli att de kunder som har installerat fjärrvärme befinner sig på en annan marknad än de kunder som har uppvärmning på annat sätt.

text: 25. En relevant produktmarknad i ärendet är därmed marknaden för fjärrvärme och den relevanta geografiska marknaden är i detta fall det område inom Lindesbergs kommun där kulvertsystemet för fjärrvärme är beläget. På fjärrvärmemarknaden är Linde Energi den ende leverantören i Lindesbergs kommun. Linde Energi innehar därför på fjärrvärmemarknaden i Lindesbergs kommun en helt dominerande ställning.

text: 26. Linde Energi distribuerar även elenergi. Från den 1 januari 1996 gäller att eldistribution, i enlighet med den nya ellagstiftningen, består av två produktmarknader; försäljning av el och nätverksamhet. Försäljning av el får inte bedrivas i samma juridiska enhet som den som bedriver nätverksamhet. Ingenting hindrar dock ett elhandelsföretag från att vara verksamt på marknaden för produktion av el. De nya reglerna inom elområdet innebär att produktion och försäljning av el har omvandlats till konkurrensmarknader. Nätverksamhet (drift, underhåll och upplåtelse av nätet för elöverföring m.m.) bedrivs dock även fortsättningsvis som monopol och prissättningen på detta område övervakas av Energimyndigheten.

text: 27. På marknaden för försäljning av el består säljarsidan efter omregleringen i huvudsak av två kategorier av aktörer. Den ena utgörs av företag som även är verksamma som producenter av el. Den andra kategorin utgörs av företag som enbart sysslar med försäljning (återförsäljning/mäkling) av el.

text: 28. Samtliga kunder som för närvarande köper sin el från Linde Energi har rätt att köpa el från valfri säljare i landet.

text: 29. Mot denna bakgrund är försäljning av el en i ärendet andra relevant produktmarknad och den geografiska marknaden är i detta fall Sverige. På den svenska marknaden för försäljning av el har Linde Energi en förhållandevis låg marknadsandel och innehar inte en dominerande ställning.

text: Missbruk av dominerande ställning

text: 30. I

text: 19 § 2 st.

text: KL anges vad missbruk särskilt kan bestå i. Uppräkningen är inte uttömmande, utan bara exempel på förfaranden där sannolikheten är särskilt stor att detta har negativ verkan på konkurrensen och alltså utgör missbruk.

text: 31. Det särskilda ansvar som åligger ett dominerande företag att inte vidta åtgärder som begränsar konkurrensen skall bedömas i varje enskilt fall för sig. Det går inte att generellt säga att det för ett dominerande företag finns ett slags ”normalt” marknadsagerande. Utrymmet för det tillåtna agerandet får i stället fastställas med hänsyn till den situation som gäller för det dominerande företaget i varje enskilt fall.

text: 32. Det kan vara fråga om missbruk i den mening som avses i

text: 19 §

text: KL om en dominerande leverantör binder köpare till sig genom trohetsskapande rabatter. En form av rabatt som kan medföra trohetsskapande effekt är s.k. aggregationsrabatter. En aggregerad rabatt innebär att rabattens storlek är avhängig av kundens totala inköp av skilda produkter som tillhandahålls av leverantören.

text: 33. För att framgångsrikt kunna konkurrera med en dominerande leverantör som tillämpar någon form av aggregationsrabatter måste övriga leverantörer erlägga så stora rabatter att de också kompenserar kunden för bortfallet av rabatter på varor som den dominerande leverantören sålt till kunden på andra delmarknader. Även ganska små aggregationsrabatter kan utgöra ett starkt incitament för en kund att fortsätta att handla från den dominerande leverantören, eftersom den rabatt som kunden riskerar att förlora kan uppgå till betydande belopp. Aggregationsrabatter kan vidare innebära att den dominerande leverantören lämnar olika villkor för likvärdiga prestationer, eftersom inköp av samma kvantitet av en vara leder till olika rabatter utan att det är objektivt motiverat.

text: 34. Sammantaget kan en leverantör genom att tillämpa aggregationsrabatter utnyttja sin dominerande ställning på en produktmarknad till att stärka sin marknadsställning på en angränsande produktmarknad.

text: 35. Vid en bedömning av Linde Energis rabattvillkor bör det göras en avvägning mellan eventuella ekonomiska eller andra påvisbara vinster och de konkurrensbegränsande effekter som uppstår vid kopplingen i prissättningen mellan fjärrvärme och el. Rabattvillkor som vid denna avvägning kan anses objektivt motiverade utgör inte missbruk av en dominerande ställning. Motsatsvis gäller att villkor som får konkurrensbegränsande effekter utan att de kan anses objektivt godtagbara kan utgöra missbruk av dominerande ställning.

text: 36. Exempel på de effekter som uppstår till följd av att Linde Energis rabatter enbart läggs på fjärrvärme beskrivs i det följande. Angivna prisuppgifter avser pris exklusive energiskatt och moms.

text: 37. Inledningsvis kan nämnas att en kunds elkostnad består av tre delar. En del utgörs av nätkostnader, och de är desamma oberoende av vem som levererar el till kunden. En del utgörs av elskatt och mervärdesskatt. En del utgörs av kundens rörliga elkostnad som är den del som är utsatt för konkurrens och som kan påverkas av elleverantören.

text: 38. En typisk villakund kan beräknas ha en årlig energiförbrukning av 30 000 kWh som fördelar sig på 25 500 kWh fjärrvärme och 4 500 kWh hushållsel. Den rörliga energikostnaden för fjärrvärmen för en koncernkund hos Linde Energi blir i detta fall 7 905 kronor/år (0,31x25 500), medan kostnaden för en kund som köper sin el från annan leverantör blir 8 160 kronor (0,32x25 500). Koncernkundens rabatt utgör i detta exempel alltså 255 kronor. Om vi antar att denna koncernkund via ett elleveransavtal med Linde Energi har ett rörligt elpris på 18 öre/kWh uppgår den rörliga elkostnaden till 810 kronor/år (0,18x4 500). En konkurrerande elleverantör måste således kunna erbjuda kunden ett så mycket lägre elpris att det minst motsvarar koncernkundsrabatten för att kunden skall vara intresserad av att byta elleverantör. Det motsvarar i detta exempel ett elpris understigande 12,3 öre/kWh (810-255/4 500), dvs. ett rörligt elpris som är minst 32 procent lägre än priset hos Linde Energi.

text: 39. Ovanstående exempel med angivna effekter torde i princip kunna anses gälla även för flertalet flerbostadsfastigheter. Den årliga totala energiförbrukningen för dessa fastigheter är naturligtvis större, men aktuella priseffekter är främst beroende av energiförbrukningens relativa fördelning mellan fjärrvärme och el och denna kan grovt beräknas vara densamma oberoende av bostadsfastigheternas storlek. I ovanstående exempel har antagits att den procentuella fördelningen mellan fjärrvärme och el uppgår till 85/15. Om fördelningen fjärrvärme/el för en flerbostadsfastighet i stället skulle antas vara 75/25 krävs, med i övrigt samma förutsättningar, att en ny elleverantör kan erbjuda ett rörligt elpris som är minst 17 procent lägre än priset hos Linde Energi. Större kunder kan normalt förhandla sig till bättre priser. Om ett större fastighetsbolags rörliga elpris hos Linde Energi exempelvis skulle antas vara 15 i stället för 18 öre/kWh, krävs att en ny elleverantör kan erbjuda ett elpris som är minst 38 procent lägre än priset hos Linde Energi vid en 85/15-fördelning mellan fjärrvärme och el, medan ett minst 20 procents lägre pris krävs vid en 75/25-fördelning.

text: 40. För industrikunder kan motsvarande beräkningar göras. Några väsentliga skillnader som påverkar beräknade effekter bör dock noteras. För det första har industrikunder (tillverkande industri SNI-kod 2) enligt Linde Energis prislista ett lägre fjärrvärmepris (210-220 kr/MWh) än bostadsfastigheter (310-320 kr/MWh). För det andra skiljer sig normalt fördelningen mellan fjärrvärme och el på så sätt att den relativa förbrukningen av el är högre och förbrukningen av fjärrvärme lägre inom industriföretag jämfört med bostäder. Båda dessa förhållanden innebär att beräknade effekter av kopplingen i prissättningen mellan fjärrvärme och el för industrikunder blir lägre än motsvarande beräkningar för bostadskunder. För att en industrikund hos Linde Energi, med rörligt elpris på 18 öre/kWh och en fördelning fjärrvärme/el på 50/50, skall överväga att byta elleverantör krävs att den nya elleverantören kan erbjuda ett elpris som är 6 procent lägre än Linde Energis pris. Om fördelningen fjärrvärme/el i stället antas vara 40/60 krävs ett pris som är 4 procent lägre. Motsvarande siffror med ett rörligt elpris hos Linde Energi på 15 öre/kWh blir 7 respektive 4,5 procent.

text: 41. Redovisade exempel visar att det i de flesta fall skulle krävas att en ny elleverantör kan erbjuda mycket låga nivåer på den konkurrensutsatta delen av priset på el för att ett byte av elleverantör över huvud taget skall vara intressant för kunden. Större eller mindre effekter än de som redovisats ovan kan naturligtvis uppstå i enskilda fall beroende på relationen mellan inköp av fjärrvärme och el. För normala villakunder med fjärrvärme uppkommer som synes anmärkningsvärda effekter. Betydande effekter uppkommer generellt även för fastighetsbolag och fastigheter med stor förbrukning av fjärrvärme. För industriföretag som använder stora mängder el i produktionen blir effekterna inte lika stora, även om en viss effekt kan påvisas också för dessa kunder.

text: 42. Linde Energi har vad gäller rabattsystemet framfört i huvudsak följande: Företaget säljer el på kraftmarknaden och el eller fjärrvärme på värmemarknaden. Linde Energi ser således el och fjärrvärme som sammankopplade produkter. Kunder som köper både värme och el får ett lägre pris. Värmen kan köpas dels som fjärrvärme varvid rabatt utgår, dels som elvärme med tidstariff som ger lägre pris för stora kunder. Att ge rabatten på fjärrvärme betyder att alla fjärrvärmekunder får samma erbjudande och har således samma möjlighet att få rabatt. Vidare är rabatten så obetydlig att den inte kan anses innebära ett missbruk även om företaget skulle anses ha en dominerande ställning.

text: 43. Linde Energi har inte på något ytterligare sätt motiverat eller redovisat någon förklaring till det sätt på vilket rabattsystemet är utformat. Några administrativa eller andra kostnadsbesparingar till följd av att en kund köper både fjärrvärme och el av Linde Energi har exempelvis inte redovisats. Linde Energi har inte anfört några objektivt godtagbara skäl som motiverar det aktuella rabattsystemet där rabatt endast ges på fjärrvärmepriset. Dessutom bör noteras att ett konkurrensrättsligt riktigt rabattsystem, även om kostnadsbesparingar i någon form skulle kunna påvisas, inte kan utformas på sådant sätt att en rabatt endast ges till fjärrvärmekunder som köper sin el från Linde Energi. Anledningen till detta är att rabattsystemets utformning medför en trohetsskapande effekt som inte kan anses vara motiverad av objektiva skäl. Linde Energi utnyttjar på detta sätt sin dominerande ställning på fjärrvärmemarknaden för att stärka sin ställning på elmarknaden.

text: Begränsning av marknaden

text: 44. Enligt

text: 19 § 2 st. 2 p.

text: KL kan missbruk bestå i att begränsa marknader eller produktion till nackdel för konsumenterna.

text: 45. Fjärrvärmekunderna hindras i sitt val av elleverantör som en effekt av att Linde Energi kopplar priserna på fjärrvärme till huruvida kunden även köper sin el från företaget. Det framgår inte uttryckligen av fjärrvärmetaxan att kunden måste köpa hela sitt elbehov från Linde Energi för att erhålla rabatt på fjärrvärmepriset. För en normalkund är det dock i praktiken vad som gäller. Även om det skulle berättiga till rabatt och vara tekniskt möjligt torde det knappast förekomma att en vanlig elkund inom Lindesbergs kommun köper sin el från fler än en leverantör. Effekten av kopplingen mellan fjärrvärme och el är att fjärrvärmekunderna får ett starkt incitament att inte anta anbud från konkurrerande elleverantörer, eftersom de då skulle förlora sin rabatt på fjärrvärmen. Skulle en fjärrvärmekund använda sig av en annan elleverantör förlorar bostadskunden 3,1 procent och industrikunden 4,5 procent i utebliven rabatt på fjärrvärmen, vilket som framgått ovan kan uppgå till en betydande andel av det rörliga elpriset. Orsaken till detta är att många kunders kostnader för fjärrvärme är betydligt högre än kostnaden för el. Detta medför att möjligheten för konkurrerande elhandlare att sälja el till Linde Energis fjärrvärmekunder i Lindesbergs kommun i varierande grad försvåras. För kunder med relativt stort fjärrvärmebehov i förhållande till elbehovet torde rabattsystemet medföra att överväganden om att byta elleverantör i praktiken inte förekommer.

text: 46. Effekterna av rabattsystemet blir således att konkurrerande elleverantörer inte kan konkurrera om att sälja el till fjärrvärmekunderna på samma villkor som Linde Energi. Linde Energis elhandelsverksamhet gynnas av kopplingen till fjärrvärmen, vilket medför att Linde Energi otillbörligen stärker eller bevarar sin ställning på elmarknaden. Linde Energis rabattsystem på fjärrvärme får således anses ägnat att allvarligt försvåra för övriga elhandelsföretag att konkurrera med Linde Energi på elmarknaden i Lindesberg. Fjärrvärmekundernas eventuella val av annan elleverantör än Linde Energi berövar dem möjligheten att erhålla samma rabatter som andra kunder som köper motsvarande kvantiteter fjärrvärme.

text: 47. Andra elhandlare som försöker konkurrera på elhandelsmarknaden i Lindesberg möter ett rabattsystem på fjärrvärme, vilket i varierande grad hindrar fjärrvärmekunder från att byta elleverantör. Mot bakgrund av Linde Energis helt dominerande ställning på marknaden för fjärrvärme har Linde Energi ett särskilt ansvar för att inte utnyttja denna ställning och vidta åtgärder som skapar inlåsningseffekter och därmed begränsar konkurrensen på elmarknaden. Som tidigare konstaterats finns inget objektivt godtagbart skäl för förfarandet.

text: 48. Linde Energi missbrukar genom rabattsystemets utformning därför sin dominerande ställning i strid med

text: 19 §

text: KL.

text: Prisdiskriminering

text: 49. Med prisdiskriminering enligt

text: 19 § 2 st. 3 p.

text: KL avses att säljare gentemot en viss kund tillämpar villkor som är sämre än vad andra kunder i samma situation erbjuds och att den förstnämnda kunden därigenom får en konkurrensnackdel. Principen om pris efter prestation kan sägas vara vägledande vid bedömningen av om en prisdifferentiering skall anses vara diskriminerande. Differentierade villkor gentemot olika kunder bör, för att inte utgöra en diskriminering, sålunda avspegla skillnader i de kostnader som uppstår för säljaren vid försäljning till de olika kunderna eller i övrigt grunda sig på objektivt godtagbara skäl.

text: 50. Linde Energis fjärrvärmekunder är bundna till att köpa fjärrvärme från Linde Energi, då det inte finns någon annan fjärrvärmeleverantör i Lindesberg. Principen är då att kunder som köper in samma volym fjärrvärme skall betala lika mycket. De taxebestämmelser som Linde Energi har infört medför emellertid att kunderna erhåller olika pris för samma volymer.

text: 51. Linde Energis taxebestämmelser leder till att en fjärrvärmekund som köper in el från en konkurrerande leverantör får betala ett högre pris för fjärrvärmen, trots att kunden köper in lika mycket fjärrvärme som andra kunder. Av detta följer att Linde Energi genom sitt förfarande tillämpar olika villkor för likvärdiga transaktioner varigenom vissa av Linde Energis handelspartners får en konkurrensnackdel i förhållande till andra. Det gäller dels de kunder som köper fjärrvärme men inte el, dels de elkunder som ej köper fjärrvärme. Något objektivt godtagbart skäl för förfarandet finns, som konstaterats tidigare, inte.

text: 52. Rabattsystemets utformning utgör därför också missbruk av en dominerande ställning i form av sådan diskriminering som anges i

text: 19 § 2 st. 3 p.

text: KL.

text: 53. Enligt Konkurrensverkets mening är det väsentligt för konkurrensen på elmarknaden att Linde Energi upphör att tillämpa sitt konkurrensbegränsande förfarande. Ett åläggande enligt

text: 23 §

text: KL för Linde Energi att upphöra med förfarandet bör därför meddelas. Åläggandet bör förenas med vite.

text: Hur man överklagar , se bilaga.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Owe Gärdin. I den slutliga handläggningen har också konkurrensrådet Lennart Meyer och byråchefen Magnus Ulriksson deltagit.

text: Ann-Christin Nykvist

text: Owe Gärdin

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

text: [1] Naturliga monopol finns normalt på sådana områden där produktionen förutsätter tillgång till anläggningar av infrastrukturkaraktär och där kostnaderna blir lägre om ett företag tillhandahåller anläggningarna än om två eller flera företag gör detta. Det skulle exempelvis uppstå onödigt höga kostnader för samhället om flera företag anlägger parallella ledningssystem och konkurrerar om elöverföringen.

text: [2] www.lindesberg.se, 2000-04-12


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - tillhandahållande av upphovsrättsligt skyddad musik

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - avtalsvillkor avseende ersättning f ör upphovsrättsligt skyddad musik

text: Viasat Broadcasting UK Ltd (Viasat), TV4 AB (TV4) och Kanal 5 har den 26 mars 2004 kommit in med en begäran att Konkurrensverket såväl slutligt som interimistiskt enligt

text: och

text: 25 §§

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, skall ålägga Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå (STIM) att på oförändrade villkor förlänga samtliga de interimistiska avtal som för närvarande gäller mellan STIM och tv-bolagen. Klagandena yrkar att avtalen skall gälla för tiden fr.o.m. den 1 april 2004 och till dess två veckor förflutit från det att ett slutligt medlingsförslag eller förslag enligt 5 § andra stycket Lag (

text: ) om medling i vissa upphovsrättliga tvister (”Medlingslagen”) förkastats eller förlikningsmannen enligt

text: 6 §

text: till regeringen anmält, att han till följd av bristande medverkan från part ej kunnat framlägga något medlingsförslag.

text: Grunden för klagandenas yrkande är att STIM uppges göra sig skyldigt till missbruk av dominerande ställning enligt

text: 19 §

text: KL. Klagandena anför bl.a. att STIM försöker framtvinga undertecknandet av ett avtalsförslag vars innehåll i flera avseenden utgör ett missbruk av dominerande ställning. Enligt avtalsförslaget påtvingas tv-bolagen en oskälig och diskriminerande beräkningsmetod liksom att det föreskrivs att gjorda betalningar, även om oskäliga, inte skall kunna återfås. STIM försöker slutligen enligt klagandena tvinga tv-bolagen att avstå från sin lagstadgade rätt att påkalla medling enligt Medlingslagen.

text: Konkurrensverket har inhämtat yttrande från STIM. Av yttrandet framgår bl.a. att STIM bestrider att man gjort sig skyldigt till missbruk. STIM har även anfört att man inte kommer att motsätta sig att medling enligt Medlingslagen sker.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalats i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Konkurrensverket finner att vad som anförts i ärendet inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrens-synpunkt ytterligare granska de förhållanden som påtalas i skrivelsen från klagandena. Det saknas därmed också skäl för att bifalla klagandenas begäran om ett interimistiskt åläggande. Några ytterligare åtgärder kommer inte att vidtas i ärendet.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön . Föredragande har varit Nathalie Waardahl .

text: Gunnel Schön Nathalie Waardahl

text: Kopia:

text: STIM

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


title: Överenskommelse mellan byggföretag att inte konkurrera om arbetskraft

text: Er skrivelse angående arbetsmarknaden för byggnadsarbetare

text: Ni har i skrivelse som kom in per e-post till Konkurrensverket den 14 januari 2000 anfört klagomål över att några större byggfirmor kommit överens om att inte anställa någon som redan har arbete i något annat företag.

text: Konkurrensverket har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpning av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Lagen innehåller två generella förbud, ett mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (

text: 6 §

text: ) och ett mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Utförligare information om KL finns att tillgå på Konkurrensverkets hemsida (www.kkv.se).

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom . Föredragande har varit Rikard Englund.

text: Per-Arne Sundbom

text: Rikard Englund

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


motpart: Guldsmedjan i Helsingborg AB

title: Leveransvägran juvelvaror

text: Er skrivelse om leveransvägran - juvelvaror

text: Ni har, som ombud för Guldsmedjan i Helsingborg AB, i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 17 januari 2002 anfört klagomål över att AB Heribert Engelbert meddelat att de inte längre levererar juvelvaror till Guldsmedjan. Skälet är att Engelbert slutit ett, som det får förstås, exklusivavtal med annat företag i Helsingborg.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: En grundläggande utgångspunkt i det svenska näringsrättsliga regelverket är avtalsfriheten. En säljare kan i princip fritt välja köpare, t.ex. en återförsäljare, för vidareförsäljning av sina varor eller tjänster. Lagstiftaren har i syfte att skydda konkurrensintresset genom KL givit förutsättningar att under vissa förhållanden göra avsteg från nämnda princip.

text: Allmänt sett kan sägas beträffande leveransvägran att det inte finns någon tydlig gräns mellan vad som omfattas av principen om avtalsfrihet och vad som omfattas av KL:s förbud. Generellt gäller att ett företag som har en objektiv godtagbar grund för att vägra leverans till en etablerad kund (leveransavstängning) inte träffas av KL:s förbud. Rättsläget är mer oklart vad gäller vägran att leverera till en helt ny kund men det får anses vara klart att KL i dessa fall är tillämplig endast under speciella omständigheter.

text: Konkurrensverket har oftast funnit att en leveransvägran inte varit i strid med KL. Ett vanligt skäl är att leverantören enligt verkets uppfattning inte varit dominerande på marknaden i

text: konkurrenslagens

text: mening. Ett annat skäl är att det inte kunnat visas att leveransavstängningen berodde på ett samordnat förfarande i strid med

text: 6 §

text: KL. Vidare har leverantören i vissa fall haft objektivt godtagbara skäl för leveransvägran.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Konkurrensverket vidtar ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Konkurrensverket vill påminna om att när verket i ett visst fall beslutar att inte meddela något åläggande enligt

text: 23 §

text: KL uppkommer en subsidiär talerätt. Den innebär att de berörda företagen får väcka talan vid Marknadsdomstolen och begära att domstolen meddelar ett åläggande.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch


motpart: Rendels Porslinstryck

title: Prissamarbete - wellemballage

text: Er skrivelse angående prishöjningar - wellemballage

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 12 april 2000 påtalat att två leverantörer av wellemballage samtidigt genomfört i det närmaste identiska prishöjningar, och ifrågasätter om det kan röra sig om kartellsamverkan.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av kon

text: kurrenslagen (1993:20)

text: , KL. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Borgholms kommun – Förskolan Kråkbacken

text: Borgholms kommun – förskolan Kråkbacken

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi har genom vår omvärldsbevakning uppmärksammat ett antal artiklar rörande förskolan Kråkbackens nya lokaler (tidigare benämnd förskolan Gläntan). Enligt artiklarna sålde ni den kommunalägda Södviksskolan till en privat aktör med villkor om att ni skulle få hyra tillbaka en del av lokalerna. Dessa lokaler skulle tillgodose kommunens behov av lokal för förskolan Kråkbacken. Den nya fastighetsägaren skulle dessutom ombesörja att skolan renoverades.

text: Ni har berättat bland annat följande. Södviksskolan har varit nedlagd i cirka 10 år. Den har tidigare varit ute för försäljning via en fastighetsmäklare men aldrig sålts. När det blev aktuellt att flytta förskolan började ni föra diskussioner om att bygga om Södviksskolan till förskola. Ni bedömde dock att ni inte hade råd med detta. När en spekulant var intresserad av att hyra ut en del av Södviksskolan som förskolelokal bestämde ni er för att sälja skolan med villkor om detta. Enligt uppgifter från den privata fastighetsägaren genomfördes vissa allmänna ombyggnads-, uppfräschnings- och upprustningsarbeten efter försäljningen. Förskoleverksamheten påbörjades hösten 2014.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedömer att det inte är motiverat att fortsätta utreda ärendet. Bedömningen grundar sig på hur allvarligt problemet är och våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Vårt underlag i utredningen består av era redogörelser, utdrag ur sammanträdesprotokoll från vissa av kommunstyrelsens sammanträden, inkomna motioner och interpellationer, köpebrev och köpekontrakt avseende fastigheten, hyresavtalet mellan den privata fastighetsägaren och Borgholms kommun avseende förskolan Kråkbacken, hyresavtal avseende förskolan -25 -06 51 02 , 08-24 55 43 .1 v1 , 4 40 KKV1

text: Gläntans tidigare lokaler, redogörelser från den privata fastighetsägaren samt redogörelser från fastighetsmäklaren som förmedlade fastighetsförsäljningen. Det framkommer inte något i detta underlag som tyder på att en regelöverträdelse har skett.

text: Ärendet ska därför skrivas av.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Magnus Johansson. Föredragande har varit Therese Eriksson.

text: Våra bedömningsgrunder

text: Vi bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i vår prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger vi in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen väger vi även in våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


motpart: John Bauergymnasiet

title: Påstådd konkurrensbegränsning

text: Angående påstådd konkurrensbegränsning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Frisörföretagarna är en central branschorganisation med lokala avdelningar. Den lokala avdelningen Bohuslän-Dalsland (”Frisörföretagarna”) ger ut en lokal medlemstidning. Friskolan John Bauer-gymnasiet i Uddevalla (”John Bauergymnasiet”) etablerade nyligen en frisörutbildning. I samband härmed gick John Bauer-gymnasiet med i Frisörföretagarna.

text: I ett nummer i den lokala medlemstidningen i början av 2009 stod under rubriken ”Utbildningsnämndens verksamhetsberättelse 2008” att läsa att Frisörföretagarna, då de ansåg sig ha ett väldigt bra samarbete med den kommunala frisörskolan i Uddevalla, rekommenderade sina medlemmar att först och främst ta emot elever från den skolan.

text: Regelverk

text: Enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: (”KL”) är avtal mellan företag som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt som huvudregel förbjudna. Konkurrensverket får i enlighet med

text: 3 kap. 1 §

text: KL ålägga ett företag att upphöra med överträdelser av nämnda förbud.

text: Med avtal mellan företag jämställs enligt

text: 1 kap. 6 §

text: KL beslut av en sammanslutning av företag. En branschorganisation anses utgöra en sammanslutning av företag.

text: Det är inte tillåtet för konkurrerande företag att komma överens om att begränsa produktionen eller försäljningen för att hålla priserna uppe. Exempel på otillåtna överenskommelser är när konkurrenter inom ramen för en branschorganisation kommer överens om produktions- eller försäljningskvoter, samordnad leveransvägran eller andra former av kollektiva bojkottåtgärder som direkt eller indirekt syftar till att hålla prisnivån uppe.

text: Utredning

text: Viss korrespondens har förevarit med företrädare för John Bauer-gymnasiet och Frisörföretagarna.

text: Vid korrespondensen med John Bauer-gymnasiet har bland annat framkommit att den lokala medlemstidningen når medlemmarna i Frisörföretagarna inom Bohuslän och Dalsland, däribland Uddevalla, att höstterminen numera startat och att ungefär hälften av eleverna på John Bauer-gymnasiet fått praktikplatser hos frisörer inom det aktuella området, att dessa frisörer så gott som uteslutande är medlemmar i Frisörföretagarna samt att nästan samtliga övriga elever fått praktikplatser hos medlemmar i Frisörföretagarna i intilliggande områden.

text: Vid korrespondensen med Frisörföretagarna har bland annat angivits att utgångspunkten är att Frisörföretagarna samarbetar med alla skolor som söker ett samarbete med dem, att John Bauer-gymnasiet i Uddevalla emellertid inte sökt något samarbete med Frisörföretagarna, samt att Frisörföretagarna på andra håll i Sverige har ett mycket bra samarbete med andra John Bauer-gymnasier.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall som kommer verket till kännedom huruvida ärendet ska granskas närmare. Det krävs därvid att det finns tillräckliga förutsättningar för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna.

text: Som Frisörföretagarnas inställning får förstås, anser Frisörföretagarna att John Bauer-gymnasiet i Uddevalla ännu inte aktivt sökt något samarbete med branschorganisationen, men att Frisörföretagarna strävar efter ett samarbete med samtliga skolor som söker samarbete med densamma. Vidare kan konstateras att trots formuleringen i branschorganisationens medlemstidning har så gott som samtliga elever vid John Bauer-gymnasiet som skall ut på praktik denna termin erbjudits praktikplats av medlemmar i Frisörföretagarna. Hälften av dessa medlemmar uppges vara etablerade inom den lokala medlemstidningens upptagningsområde.

text: Sammantaget och utan att ha tagit ställning beträffande tillämpningen av KL gör Konkurrensverket bedömningen att det inte finns tillräckliga skäl för att närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte ingripa med stöd av

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas. _____________________________ Detta beslut har fattats av avdelningschefen Johan Hedelin. Föredragande har varit Rebecca Havgärde.


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Com Hem Communications AB, Boxer TV-Access AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Teknik, IT och telekom

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 411/2016 – Com Hem Communications AB och Boxer TV-Access AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2016-09-21 (Dnr 411/2016)

text: Konkurrensverket lämnar Com Hem Communications AB:s förvärv av ensam kontroll över Boxer TV-Access AB utan åtgärd.


title: Ifrågasatt prissamverkan - pellets

text: Er skrivelse angående prissamverkan - pelletsleverantörer

text: Konkurrensverket vill inledningsvis tacka för Er skrivelse, som kom in den 11 april 2002. Det är av största intresse för verket att få information om förhållanden som kan påverka konkurrenssituationen på olika marknader. Ni påtalar att en pelletsfabrik höjt sina priser mycket påtagligt och ifrågasätter om en sådan höjning kan göras utan samråd med andra pelletsfabriker. Ni hemställer, som det får förstås, att verket undersöker om en priskartell föreligger.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL.

text: När det gäller denna marknad gäller i princip fri prissättning. Det Ni påtalar kan vara en följd av en sådan överenskommelse som enligt

text: 6 §

text: KL inte är tillåten, men den kan också vara en följd av ändrade kostnader i tidigare led. Konkurrensverket avser för närvarande inte att genomföra någon undersökning av förhållandena inom pelletsbranschen. De uppgifter Ni lämnat kan dock vara värdefulla om verket gör en större undersökning av konkurrenssituationen på marknaden för bränslepellets.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket för närvarande ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Sveriges Farmacevtförbund

title: Förfrågan om konkurrensförhållanden inom veterinärläkemedelsområdet

text: Sveriges Farmacevtförbund Box 3215 10364 Stockholm

text: Ang. förfrågan om konkurrensförhållanden inom veterinärläkemedelsområdet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att vidta några åtgärder med stöd av konkurrensreglerna.

text: Ärendet

text: Sveriges Farmacevtförbund har i skrivelse som inkom till Konkurrensverket den 7 juli 2008 framfört att Apoteket AB:s lansering av s.k. lantbruksapotek a) innebär missbruk av dominerande ställning och begränsar och försvårar för småföretag att komma ut på marknaden, samt b) kan innebära vilseledande marknadsföring.

text: Skäl för beslutet

text: Enligt

text: konkurrenslagen

text: är missbruk av ett eller flera företags dominerande ställning på marknaden förbjudet. Missbruk av dominerande ställning kan särskilt bestå i att påtvinga någon oskäliga inköps- eller försäljningspriser eller andra oskäliga affärsvillkor; begränsa produktion, marknader eller teknisk utveckling till nackdel för konsumenterna; tillämpa olika villkor för likvärdiga transaktioner; ställa villkor som innebär kopplingsförbehåll (

text: 19 §

text: KL).

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till verket ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Beträffande er fråga om eventuell vilseledande marknadsföring hänvisas ni till Konsumentverket/Konsumentombudsmannen.

text: Konkurrensverket har fått i uppdrag att inför den aviserade omregleringen av apoteksmarknaden följa utvecklingen på apoteksmarknaden. [1] I uppdraget ingår att löpande under omregleringsperioden följa och analysera åtgärder som aviseras eller vidtas av aktörer på utbudssidan och som kan ha betydelse för målet att skapa en väl fungerande marknad. Konkurrensverket ska uppmärksamma det tillsatta omstruktureringsbolaget på problem som riskerar att motverka målsättningen om en väl fungerande marknad. Häri innefattas att väga in synpunkter från olika intressenter som kan ha kommit till verkets kännedom. Det är därför alltid värdefullt för Konkurrensverket att få information om, och synpunkter på, vad som händer på apoteksmarknaden ur konkurrenssynpunkt.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något med stöd av

text: konkurrenslagen

text: i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göran Karreskog. Föredragande har varit Eva Svalfors.

text: Göran Karreskog

text: Eva Svalfors

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats

text: [1] Uppdraget har hos Konkurrensverket dnr 299/2008


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Skärblacka Vägförening

title: Tillsyn gällande Skärblacka vägförening avseende upphandling av renovering av bro

text: Skärblacka vägförenings upphandling av renovering av bro; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utredningen av Skärblacka vägförenings avtal om renovering av bro. Konkurrensverket avslutar ärendet. ______________________

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog ett tips från allmänheten om att Skärblacka vägförening har genomfört en upphandling av en byggentreprenad avseende en renovering av en vägbro utan föregående annonsering. Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Skärblacka vägförening i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida anskaffningen borde ha genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Skälen till beslutet

text: 2. Beslut om vilka upphandlingar som ska utredas närmare inom ramen för Konkurrensverkets upphandlingstillsyn fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Det aktuella ärendet prioriterades för fördjupad utredning med hänsyn till att det bedömdes kunna få allmänpreventiv och vägledande verkan.

text: 3. Konkurrensverket bedömer att det inte finns någon grund i Konkurrensverkets prioriteringspolicy att fortsätta utredningen om Skärblacka vägförenings avtal om renovering av bro.

text: 4. Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om Skärblacka vägförening har agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit föredragande juristen Mathias Johansson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:  Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning.  Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande.  Om det finns tecken på korruption, jäv och annat brottsligt eller förtroendeskadligt agerande.  Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera.  Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till den eventuella överträdelsen eller behovet av vägledning Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


motpart: LättPallen Sverige AB

title: Vägran använda alternativa lastpallar

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 9 april 2003 anfört klagomål över att ICA utestänger leverantörer som inte använder SRS returpallar av plast.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen ( 1993:20 ), KL.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch .

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: TV4 AB , C More Group AB/Kanal 5 Holding AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Media, kultur och underhållning

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 413/2008 – TV4 AB och C More Group AB/Kanal 5 Holding AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: (Dnr 413/2008)

text: TV4 AB kan förvärva C More Group AB. Båda företagen tillhandahåller tv-kanaler i Sverige och båda är verksamma på marknaden för inköp av sändningsrättigheter.


title: Statistik

text: Utredning avseende statistiksamarbete

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avslutar utredningen rörande Sweboats statistiksamarbete avseende utombordsmotorer och sålda begagnade båtar.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket utredde i ärende 38/2012 ett digitalt kalkylstöd som Sweboat tidigare tillhandahöll till sina medlemmar. Under den utredningen framkom att Sweboat under ett antal år begärt in uppgifter från sina medlemsföretag i Marinmotorgruppen rörande deras försäljning av utombordsmotorer. Sweboat har sammanställt uppgifterna och varje månad har medlemsföretagen fått ett dokument som redovisat det totala antalet sålda utombordsmotorer i olika effektsegment. Vid försäljningsårets slut (efter sista september) har medlemsföretagen fått ett dokument med den ackumulerade årsförsäljningen inom olika effektsegment samt en redovisning av sålda enheter per märke och en redovisning av respektive företags marknadsandel. Försäljningsuppgifterna har inte varit offentliga. Insamlingen av statistik upphörde hösten 2011. Under utredningen i ärende 38/2012 framkom även att Sweboat begär in prisuppgifter från sina medlemsföretag rörande sålda begagnade båtar samt sammanställer dessa priser i en lista. Syftet med listan är att den ska vara ett stöd vid prissättningen av de begagnade båtar som medlemsföretagen säljer. Listan finns tillgänglig för medlemsföretagen att begära ut och den finns även tillgänglig att köpa för icke-medlemmar. Prisuppgifterna finns också offentliga på en hemsida som Sweboat tillhandahåller. Konkurrensverket skrev av ärende 38/2012 den 4 juli 2012 och beslutade samtidigt att utreda frågan om Sweboats statistiksamarbete rörande utombordsmotorer och sålda begagnade båtar i ett nytt ärende.

text: Konkurrensverket har under utredningen kontaktat Sweboat och ett antal medlemsföretag och ställt frågor kring Sweboats hantering av dels statistiken rörande utombordsmotorer och dels statistiken rörande begagnade båtar.

text: Skäl för beslutet

text: Avseende listan med priser på sålda begagnade båtar gör Konkurrensverket följande bedömning. Den information som tagits in i ärendet indikerar att det på grund av bland annat listans omfattning och produkternas heterogenitet inte är sannolikt att den kan medföra några konkurrensbegränsande effekter av betydelse. Konkurrensverket väljer därför av prioriteringskäl att inte utreda Sweboats statistiksamarbete avseende sålda begagnade båtar ytterligare.

text: Avseende statistiken över utombordsmotorer gör Konkurrensverket följande bedömning. Ett informationsutbyte inom ramen för en branschorganisation rörande efterfrågan av en produkt kan förbättra företagens möjligheter att fatta strategiska beslut om investeringar. Ett informationsutbyte riskerar samtidigt leda till att konkurrensen begränsas. Om effekterna är positiva eller negativa för konkurrensen beror bland annat på vilken information som utbyts, vilka som får del av informationen, hur ofta detta sker samt på marknadens struktur. Generellt sett är ett informationsutbyte som avser

text:  framtida information mer allvarlig än historisk information,  information som avser aktuella uppgifter mer allvarligt än äldre uppgifter,  detaljerad information mer allvarlig än aggregerad information, samt  frekvent informationsleverans värre än gles leverans.

text: Vad gäller marknadsstrukturen är risken för konkurrensbegränsande effekter av ett informationsutbyte generellt sett större

text:  på en koncentrerad marknad än på en icke koncentrerad marknad,  på en marknad med höga inträdeshinder än på en marknad med låga inträdeshinder, samt  på en marknad med homogena produkter än på en marknad med heterogena produkter.

text: Vidare kan stabila marknadsandelar hos aktörerna vara en indikator på att ett informationsutbyte har skadat konkurrensen på marknaden.

text: Utbyte inom ramen för en branschorganisation av aggregerad årlig information om försäljningen på en marknad ger normalt inte upphov till konkurrensbegränsande effekter.

text: Om redovisningen däremot innehåller uppgifter om företagens individuella marknadsandelar kan det ge upphov till konkurrensbegränsande effekter. Det gäller särskilt när den individualiserade informationen omfattar transaktioner som skett relativt nyligen. Även frekvent utbyte av aggregerad information om nyligen gjorda försäljningar på en marknad kan ge upphov till konkurrensbegränsande effekter. Den risken är större på en koncentrerad marknad. Utbyte av individuell information om relativt nyligen gjorda försäljningar och frekvent


title: Påstått missbruk av dominerande ställning - prismärkning m.m. i snuskylar

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – prismärkning i snuskylar; nu fråga om interimistiskt beslut enligt

text: 3 kap 3 §

text: KL

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avslår hemställan om interimistiskt beslut.

text: Ärendet

text: British American Tobacco (BAT) har i en skrivelse som inkom till Konkurrensverket den 3 juli 2012 gjort gällande att Swedish Match AB (Swedish Match) missbrukar sin dominerande ställning på marknaden för snusprodukter i Sverige genom att tvinga andra snusproducenter att enligt Swedish Matchs specifikationer utforma generiska hyllkantsetiketter till sina produkter. Enligt skrivelsen måste de nya generiska hyllkantsetiketterna användas i samtliga Swedish Matchs snuskylar, vilka utgör den stora majoriteten av alla snuskylar i handeln. Swedish Matchs åtgärd kommer att genomföras från och med den 1 augusti 2012.

text: BAT anger att det nya hyllkantssystemet kommer att begränsa Swedish Matchs konkurrenters möjligheter att marknadsföra sina produkter, och därmed försvåra effektiv priskonkurrens, med följden att konkurrensen på marknaden försvagas till konsumenternas nackdel.

text: BAT har i skrivelsen hemställt att Konkurrensverket ska ålägga Swedish Match vid vite att upphöra att missbruka sin dominerande ställning genom att tillämpa villkor som förhindrar konkurrenter från att utforma och använda egna hyllkantsetiketter till sina produkter som saluförs i de snuskylar som ägs av Swedish Match. BAT har även hemställt att åläggande enligt ovan meddelas omedelbart till dess frågan slutligt avgjorts (den interimistiska hemställan).

text: Skäl för beslutet

text: Av

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: (KL) följer att ett företags missbruk av en dominerande ställning på marknaden är förbjudet. För att bestämmelsen ska vara tillämplig ska företaget dels ha en dominerande ställning på den relevanta marknaden, dels ha agerat på ett sätt som utgör missbruk av den dominerande -05 -021 1 02 , 08-24 55 43 .2 v1 , 0 00 KKV2

text: ställningen. Konkurrensverket får enligt

text: 3 kap. 1 §

text: KL ålägga företag att upphöra med överträdelser av förbudet i

text: 2 kap. 7 §

text: KL. Om det finns särskilda skäl för det, får enligt

text: 3 kap. 3 §

text: KL ett sådant åläggande meddelas för tiden till dess frågan slutligt avgjorts (intermistiskt beslut).

text: Swedish Match äger en betydande andel av de snuskylar som används i detaljhandeln. Även BAT tillhandahåller snuskylar åt detaljhandeln. I båda fallen tillåter ägaren av snuskylen att återförsäljaren saluför konkurrerande snusprodukter i sina kylar. Swedish Matchs nya etiketteringssystem kommer inte att påverka detta förhållande. Förfarandet innebär inte en omedelbar utestängning från någon distributionskanal för Swedish Matchs konkurrenter. Omständigheter som tyder på någon annan omedelbar skada av betydelse på grund av de villkor Swedish Match avser att tillämpa har hittills inte framkommit.

text: Konkurrensverket finner att det inte föreligger sådana särskilda skäl som avses i

text: 3 kap. 3 §

text: KL. Konkurrensverket avslår därför hemställan om interimistiskt beslut, men avser att utreda förfarandet vidare.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit konkurrenssakkunniga Sophie Ducaté.


title: Kapacitetsbegränsning - web-hotell

text: Er skrivelse angående konkurrens mellan web-hotell

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 13 april 2000 ifrågasatt om Telia och Telenordia utnyttjar en oligopolställning avseende kommunikationskapacitet för att försvåra för konkurrenter att tillhandahålla web-hotell-tjänster.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av kon

text: kurrenslagen (1993:20)

text: , KL. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


title: Prishöjning - internetanslutning

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 19 april 2001 hemställt att verket gör en utredning om eventuellt missbruk av dominerande ställning från ComHems sida avseende dess bredbandstjänst. Ni anför, som det får förstås, klagomål över den prishöjning som ComHem henomfört.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Det är av största intresse för verket att få information om förhållanden som rör konkurrens- och prissättningsförhållanden på olika marknader. Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. För att verket skall utreda ett klagomål och pröva det aktuella agerandet med stöd av KL förutsätts normalt att agerandet påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den berörda varu- eller tjänstemarknaden. I Konkurrensverkets uppgifter ingår normalt inte att bedöma om ett pris är skäligt eller ej och i det aktuella fallet gäller också att företagen själva bestämmer berörda priser.

text: Enligt

text: 19 §

text: KL finns ett flertal förfaranden som kan vara missbruk av en dominerande ställning och som är förbjudna enligt lagen. Ett sådant missbruk kan vara att ett dominerande företag påtvingar en kund oskäliga inköps- eller försäljningspriser, s.k. överprissättning. En prövning enligt KL i sådant fall får bl.a. anses omfatta en analys som visar om priset står i rimlig relation till den berörda tjänstens ekonomiska värde. [1] En annan fråga som aktualiseras är fastställande av relevanta marknader. Den senare delen omfattar bl.a. en analys över graden av aktuella tjänsters utbytbarhet i ett kund- eller konsumentperspektiv.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Härutöver vill verket särskilt framhålla följande. När en fastighetsägare väl tecknat kontrakt med en operatör är man som lägenhetsinnehavare i princip hänvisad till denne under avtalets löptid. Från samhällsekonomiska utgångspunkter är det angeläget för konsumenterna och tillika lägenhetsinnehavarna att avtalen tecknas på så kort tid som möjligt för att kunna utnyttja den konkurrens som finns.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

text: [1] Frågor som rör oskäliga affärsvillkor, konkurrensreglerna och beslut av EG-domstolen utvecklas i

text: Konkurrenslagen

text: - en kommentar (Carlsson m.fl.; s. 246 f.).


motpart: Blå Boden

title: Påstått konkurrensbegränsande samarbete - skor

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har anfört att Skofabriken i Stockholm AB vägrat leverera skor till er och därmed begränsat konkurrensen för återförsäljarledet.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss skall granskas närmare. För att Konkurrensverket skall inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan dock inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av Peter Delden. Föredragande har varit Sara Falck Olin.

text: Peter Delden Sara Falck Olin

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


motpart: Van Man AB

title: Leveransvägran - tillbehör och reservdelar motorcyklar

text: Er skrivelse angående uppsägning av återförsäljaravtal

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 14 april 2000 anfört klagomål över att KGK Suzuki AB sagt upp det återförsäljaravtal man haft med Er.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. För att verket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, eller i övrigt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .