title: Socialnämnden i Färgelanda kommun får kritik för att nämnden inom ramen för en utredning genomförde s.k. beteendeobservationer av en snart 13-årig pojke i hans skola

sammanfattning: Socialnämnden genomförde inom ramen för en utredning om en snart 13-årig pojke observationer av honom i hans skola. Syftet med åtgärden var att observera pojkens samspel med andra elever. Enligt dokumentationen i ärendet samtyckte vårdnadshavaren till observationerna. Såvitt kommit fram hade pojkens vårdnadshavare inte fått någon information från nämnden om hur observationerna skulle genomföras. Enligt JO kunde det således inte ha stått klart vare sig för henne eller för nämnden vad det var hon samtyckte till. JO konstaterar att handläggningen brustit i detta avseende. Ett barn ska ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör honom eller henne (11 kap. 10 § socialtjänstlagen). Pojken fick inte komma till tals i fråga om observationerna av honom. Även detta är en brist i handläggningen. En utredning om ett barn ska bedrivas så att inte någon onödigt utsätts för skada eller olägenhet (11 kap. 2 § socialtjänstlagen). Nämnden måste noga överväga vilka åtgärder som ska vidtas inom ramen för en utredning om ett barn. JO har i tidigare beslut uttalat att socialtjänsten så långt det är möjligt bör undvika att kontakta ett barn i skolan eftersom en sådan kontakt som regel inte kan ske utan att en större krets av människor får information som går utöver vad sekretesslagstiftningen medger och därför är allmänt integritetskränkande för barnet. I det aktuella fallet var det fråga om att en familjebehandlare skulle observera pojkens samspel med andra elever i skolan. JO konstaterar att observationerna var såväl ingripande som integritetskänsliga för honom. Enligt JO hade pojken uppnått en sådan ålder att utrymmet för att genomföra en observation av honom i skolan fick anses ytterst begränsat med hänsyn till det integritetsintrång som åtgärden innebar. Nämnden tog över huvud taget inte ställning till om behovet av observationen övervägde risken för att pojken skulle skadas genom åtgärden. JO uttalar att det inte var lämpligt att nämnden genomförde observationer av pojken i skolan med hänsyn till hans rätt till skydd för sin integritet. I beslutet kritiserar JO nämnden för att den genomförde observationerna av pojken och för de formella brister som nämnts ovan.

text: Bakgrund

text: Färgelanda kommun införde vid årsskiftet 2018/19 en ny politisk organisation. Ansvaret för kommunens socialtjänst övergick då från myndighetsnämnden till

text: socialnämnden. Jag kommer därför att i det följande kalla nämnden för socialnämnden.

text: AA är mor och ensam vårdnadshavare till BB, född 2004.

text: Under oktober 2017 kom det in två orosanmälningar om BB till socialtjänsten i Färgelanda kommun. En anmälan gjordes av en privatperson, och den andra anmälan kom från BB:s skola. Den 16 oktober 2017 ägde ett s.k. anmälningsmöte rum mellan BB, AA och handläggare från socialtjänsten. Socialnämnden beslutade att inte inleda någon utredning om BB. Som skäl för detta anförde nämnden bl.a. att AA var införstådd med BB:s problematik och beredd att stötta honom samt att han hade beviljats en insats i form av en kontaktperson.

text: Den 9 november 2017 gjorde BB:s skola ännu en orosanmälan om honom. Nämnden inledde en utredning den 14 november 2017. En socialsekreterare kontaktade AA samma dag och meddelade bl.a. att en chef vid förvaltningen hade beslutat att en familjebehandlare skulle göra beteendeobservationer av BB i skolan.

text: Anmälan

text: I en anmälan till JO klagade AA på socialtjänsten i Färgelanda kommun i fråga om observationerna av BB. Hon uppgav bl.a. att två handläggare från socialtjänsten hade följt efter honom överallt i skolan.

text: Utredning

text: JO lånade in vissa handlingar från socialtjänsten. Därefter begärde JO att Färgelanda kommun skulle yttra sig över det som AA hade uppgett i sin anmälan samt allmänt om förutsättningarna för socialtjänsten att inom ramen för en utredning genomföra observationer av ett barn i skolan.

text: Socialnämnden anförde i ett remissvar bl.a. följande:

text: Begäran om redogörelse med anledning av inledd utredning enligt 11 kap § § l, 2 SoL

text: Utredning enligt SoL

text: 11 kap

text: § § 1,2 inleddes 2017-11-14 utifrån att upprepade orosanmälningar inkom till individ- och familjeomsorgen. I samtal med berörda parter kring orosanmälan, skola kontra vårdnadshavare, och den unges uppfattning framkommer tydliga motsättningar i redogörelsen kring den unges beteende. IFO Chef har även tagit i beaktning att upprepade orosanmälningar inkommit under åren 2016, 2017 gällande den unges kränkande beteende i samspel med andra barn, unga. Då den unges kränkande beteende ökat i omfång riskerar den unge att hamna i konfliktfyllda situationer med andra elever, slagsmål där han riskerar att utsätta sin hälsa och utveckling för allvarlig risk att skadas. IFO Chef gör bedömningen att beteendeobservationer i den faktiska miljön i skolan bör genomföras i tre dagar för att ansvarig handläggare ska kunna göra en objektiv bedömning på om det föreligger behov av insatser för att skydda den unge från att hamna i riskfyllda situationer. Vårdnadshavare samtycker till beteendeobservation och tycker att det är bra att socialtjänsten ser hur situationen i samspel med andra elever är för den unge i skolan. Enligt

text: SOSFS 2014:6

text: bör uppgifter inhämtas på ett strukturerat sätt med utgångspunkt i vetenskap och beprövad erfarenhet. Socialnämnden bör träffa

text: barnet såväl med som utan vårdnadshavare för att genom samtal och observationer bilda sig en uppfattning om barnets situation. Utförandet bör ske i samråd och efter samtycke av vårdnadshavare. Socialtjänsten är medveten om att samtal och observationer i skola, offentlig miljö riskerar att sekretessen kan röjas för den enskilda eller de parter ärendet berör vilket medför en risk att den unge känner sig utsatt och kränkt i sin integritet. Syftet med beteendeobservationerna i tre dagar var att inhämta information på ett strukturerat och objektivt sätt gällande den unges beteende till utredningen då ord stod mot ord. Vårdnadshavare samtycker till beteendeobservationer. Ansvarig handläggare förklarar för vårdnadshavare att beteendeobservationer är viktiga för att kunna utreda på vilket sätt socialtjänsten skall kunna hjälpa den unge att bryta sitt riskfyllda beteende som framkommer i oron. Den unge blev fysiskt allvarligt misshandlad efter skoltid utifrån tidigare konfliktfylld situation i skolan. Det har inte framkommit till ansvarig handläggare eller till ansvarig IFO Chef att vårdnadshavare upplevt att utförandet av observationerna var oklart förmedlat. Vårdnadshavare upplevde att den unge blev kränkt då ansvarig handläggare kom till skolan för avstämning med behandlare på IFO. Ansvarig handläggare hade inte någon förkännedom om att den unge var anvisad till ett avskilt studierum i skolan. När ansvarig handläggare kom till skolan och blir visad till rummet så gjordes bedömningen omgående från handläggare att det inte var relevant att genomföra observationer med den unge i ett enskilt rum. Vårdnadshavare/mamma kommer i denna stund till skolan och beklagligt nog blev detta fel då mamma upplever att det känns kränkande mot sin son. Vårdnadshavare/mamma har i samtal med ansvarig handläggare blivit bemött i stunden och bekräftad av handläggare att det inte kändes bra att en behandlare sitter och observerar den unge när han sitter i ett avskilt rum och läser. Hela situationen i detta avskilda studierum varade i ca 10 minuter. Ansvarig handläggare hade redan tagit beslut på att detta ej var ett korrekt sätt att observera den unges beteende i samspel med andra, då han var anvisad av skolan till avskilt rum för att läsa på egen hand.

text: JO begärde att Socialstyrelsen skulle yttra sig över den principiella frågan om huruvida det är en lämplig utredningsmetod att låta en representant från socialtjänsten genomföra observationer av ett barn i skolan.

text: Socialstyrelsen anförde i ett yttrande bl.a. följande:

text: Socialstyrelsens bedömning är att utredningsmetoden att låta en representant från socialtjänsten genomföra observationer av ett barn i skolan, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, kan användas. Om det är lämpligt eller inte beror på om observationen bedöms vara nödvändig för att utreda barnets behov av skydd eller stöd, samt hur socialtjänsten utifrån ett professionellt och etiskt perspektiv, med vårdnadshavarens och/eller barnets samtycke samt i samverkan med skolan, planerar, ordnar och genomför observationen.

text: Tillämpliga bestämmelser m.m.

text: Socialnämnden har ett långtgående utredningsansvar angående barn och unga som kan vara i behov av skydd eller stöd. Om en utredning inleds ska den bedrivas i huvudsak enligt reglerna i

text: 11 kap.

text: 2 §§

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: , SoL. Med en utredning enligt 11 kap. l § SoL avses all den verksamhet som syftar till att göra det möjligt för nämnden att fatta beslut i ett ärende. Enligt

text: 11 kap. 2 §

text: SoL får nämnden konsultera sakkunniga och ta de kontakter som i övrigt behövs för att bedöma behovet av insatser i en utredning om barns behov av skydd eller stöd. Utredningen ska bedrivas så att inte någon onödigt utsätts för skada eller

text: olägenhet. Utredningen ska inte heller göras mer omfattande än vad som är motiverat av omständigheterna i ärendet. Av

text: 11 kap. 10 § första stycket

text: SoL framgår att när en utredning rör ett barn ska barnet få relevant information. Ett barn ska ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör barnet. Om barnet inte framför sina åsikter, ska hans eller hennes inställning så långt det är möjligt klarläggas på annat sätt. Barnets åsikter och inställning ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad. Av andra stycket samma paragraf framgår att ett barn som har fyllt 15 år har rätt att föra sin egen talan i mål och ärenden enligt SoL. Av Socialstyrelsens allmänna råd om handläggningen av ärenden som gäller barn och unga (

text: SOSFS 2014:6

text: ) framgår att en utredning till skydd eller stöd för ett barn bör inriktas på barnets situation och behov samt på hur dess behov tillgodoses. Socialnämnden bör inleda utredningen med att planera hur den är tänkt att bedrivas. Planeringen bör göras i nära samråd med barnet utifrån dess ålder och mognad samt med barnets vårdnadshavare. Vidare framgår att uppgifter till utredningen bör hämtas in på ett strukturerat sätt med utgångspunkt i vetenskap och beprövad erfarenhet. Socialnämnden bör träffa barnet såväl med som utan vårdnadshavaren för att genom samtal och observationer bilda sig en uppfattning om barnets situation. Barnet bör ges möjlighet att uttrycka sin åsikt både genom att svara på frågor och berätta fritt. JO har i undersökningen Barn i familjehem (dnr 2989-1985) funnit att tillsynen av barn i familjehem måste omfatta även samtal med barnet och - när det gäller små barn - observation av dem i deras miljö. Denna uppfattning delas av regeringen i förarbetena till lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU (

text: prop. 1989/90:28 s. 72

text: ). JO har, t.ex. i beslut av den 27 november 2013 (dnr 2066-2012), ansett att nämnden så långt det är möjligt bör undvika att kontakta barn i skolan, eftersom en sådan kontakt som regel inte kan ske utan att en större krets av människor får information som går utöver vad sekretesslagstiftningen medger och därför är allmänt integritetskränkande för de berörda barnen. I beslut den 26 maj 2016 (dnr 4225-2014) ansåg JO att lämpligheten i att socialtjänsten genomför samtal med barn i skolan kan diskuteras och att intresset av att få tala med barnet måste ställas mot barnets behov av skydd för sin integritet. Det är därför viktigt att socialtjänsten i varje enskilt fall gör en bedömning av om socialtjänstens behov av att höra barnet i utredningen överväger risken för att barnet skadas av den uppmärksamhet som socialtjänstens besök i skolan kan medföra. JO har vidare, i beslut av den 15 juni 2016 (dnr 6547-2014) som rörde ett barn i förskolan, anfört att ett besök av socialnämndens handläggare i förskolan kan antas väcka mindre uppmärksamhet än ett motsvarande besök i ett barns skola och att risken för ett onödigt intrång i barnets integritet därför är avsevärt mindre när det gäller kontakten med ett barn i förskolan än när det gäller barn som är äldre. JO uttalade i samma beslut att det inte kan uteslutas att det i vissa fall kan finnas skäl för socialnämndens utredare att anordna egna observationer av barn, men att en utredningsåtgärd i form av en särskilt anordnad ”observation” framstår som en känslig åtgärd. Det finns en risk för att allmänhetens förtroende för socialtjänsten skadas om nämnden upplevs ”spionera” på enskilda personer.

text: JO har i beslut av den 15 juni 2016 (dnr 6547-2014) uttalat att en särskilt anordnad observation av ett barn inte är en utredningsåtgärd som ryms inom bestämmelsen i

text: 11 kap. 2 §

text: SoL om socialnämndens rätt att hämta in uppgifter eller den i

text: 11 kap. 10 § tredje stycket

text: SoL om socialnämndens rätt att höra barn utan vårdnadshavarens samtycke. Om det barn som ska observeras inte är omhändertaget med stöd av LVU krävs, enligt JO:s mening, således samtycke av vårdnadshavaren för att en anordnad observation ska kunna genomföras.

text: Socialstyrelsens bedömning

text: En utredning av ett barns behov av skydd eller stöd kan innehålla uppgifter från en rad olika källor. Exempel på källor kan förutom den enskilde själv vara samtal med sakkunniga, experter eller anhöriga men också egna observationer vid ett hembesök eller vid ett möte med den enskilde. Innan socialnämnden bestämmer sig för att genomföra en observation av ett barn i skolan bör nämnden ha identifierat vad syftet med observationen är och hur detta syfte ska uppnås. Utredningen ska bedrivas utan att någon onödigt utsätts för skada eller olägenhet. Utredningen ska inte heller göras mer omfattande än vad som är motiverat av omständigheterna i ärendet. Med tanke på den stora risk för kränkningar av sekretess och integritet som en observation av ett barn i skolan innebär kan utredningsmetoden bara användas om den bedöms vara nödvändig för att nämnden ska kunna utreda barnets behov av skydd eller stöd. Vid bedömningen av om det i det enskilda fallet är lämpligt att genomföra en observation av ett barn i skolan får således syftet med observationen inte kunna uppnås genom användandet av någon annan, mindre ingripande, utredningsmetod. Ju äldre barnet är desto större risk finns för att socialtjänstens representant väcker uppmärksamhet hos barnets klasskamrater eller andra som befinner sig i skolan vid tillfället för observationen. Ju äldre barnet är desto större risk föreligger därmed för att barnets integritet kränks eller för att uppgifter som är skyddade av sekretess röjs för obehöriga. För att syftet med en observation av ett barn i skolan ska kunna uppnås krävs vidare att den representant från socialtjänsten som avser att genomföra observationen har den kompetens som krävs för att bilda sig en uppfattning om barnets beteende och samspel med andra. Socialnämnden kan behöva överväga om det krävs någon annan kompetens än den som finns inom socialtjänsten, t.ex. psykologisk. När ett samtycke från vårdnadshavaren och/eller barnet, utifrån dess ålder och mognad, har inhämtats bör socialnämnden planera, ordna och genomföra observationen i samverkan med barnet, vårdnadshavaren och barnets skola.

text: AA fick tillfälle att kommentera nämndens och Socialstyrelsens yttranden.

text: JO lånade in nämndens utredning om BB.

text: Inriktningen på min granskning

text: Nämnden har låtit en familjebehandlare genomföra observationer av BB, som var nästan 13 år gammal, i hans skola inom ramen för en barnutredning. Min granskning är inriktad på om observationerna stod i överensstämmelse med bestämmelserna om hur en utredning ska genomföras och om åtgärden var lämplig.

text: Rättsliga utgångspunkter

text: Nämndens utredningsskyldighet och utredningens syfte Socialtjänstens verksamhet ska bygga på respekt för människors självbestämmande och integritet (

text: 1 kap. 1 § socialtjänstlagen

text: [2001:453], SoL).

text: Socialnämnden ska utan dröjsmål inleda utredning av vad som genom ansökan, anmälan eller på annat sätt har kommit till nämndens kännedom och som kan föranleda någon åtgärd av nämnden (

text: 11 kap. 1 §

text: SoL). Utredningen ska syfta till att klargöra barnets situation och behov, samt när det är befogat, föreslå adekvata insatser.

text: Vid en utredning av om socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd eller stöd får nämnden, för bedömningen av behovet av insatser, konsultera sakkunniga samt i övrigt ta de kontakter som behövs (

text: 11 kap. 2 §

text: SoL). Utredningen ska ges en sådan omfattning att den kan leda till ett sakligt korrekt beslut (

text: prop. 1979/80:1

text: Del A s. 562). Den ska inte göras mer omfattande än vad som är motiverat av omständigheterna i ärendet, och den ska bedrivas så att ingen i onödan utsätts för skada eller olägenhet. Nämnden ska planera utredningen Socialnämnden ska planera hur utredningen ska bedrivas (Socialstyrelsens allmänna råd om handläggning av ärenden som gäller barn och unga [

text: SOSFS 2014:6

text: ]). Planeringen bör göras i nära samråd med barnet utifrån hans eller hennes ålder och mognad samt med barnets vårdnadshavare. Planeringen bör omfatta bl.a. vad som ska klargöras i utredningen, hur samtal och möten ska utformas så att barnet ges goda förutsättningar att framföra sina åsikter, när och hur samtal ska äga rum med barnet enskilt eller tillsammans med hans eller hennes vårdnadshavare eller någon annan, om standardiserade bedömningsmetoder ska användas och i så fall vilka samt vilka referenspersoner och sakkunniga som behöver kontaktas samt syftet med kontakterna.

text: Nämndens utredningsplan bör dokumenteras (Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om dokumentation i verksamhet som bedrivs med stöd av SoL, LVU, LVM och LSS [

text: SOSFS 2014:5

text: Vårdnadshavarens och barnets ställning under en utredning Även själva utredningen ska som huvudregel genomföras i samråd med barnets vårdnadshavare. I detta ligger bl.a. att nämnden fortlöpande ska lämna information till vårdnadshavarna om hur utredningen fortskrider och även låta dem komma till tals i frågor om hur utredningen ska bedrivas.

text: Ett barn som berörs av en åtgärd från nämndens sida har rätt att få relevant information (

text: 11 kap. 10 §

text: SoL). Barnet ska också ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör honom eller henne. Om barnet inte framför sina åsikter, ska hans eller hennes inställning så långt det är möjligt klarläggas på annat sätt. Barnets åsikter och inställning ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad. Ett barn som har fyllt 15 år har rätt att föra sin egen talan i mål och ärenden enligt SoL. Utredningsåtgärder Det finns inte några bestämmelser i SoL som närmare reglerar vilka utredningsåtgärder en socialnämnd kan vidta inom ramen för en utredning om ett barn. Nämnden kan hämta in information till utredningen på olika sätt. Jag har redan nämnt att nämnden ska bedriva utredningen så att inte någon i onödan utsätts för skada eller olägenhet. I detta ligger att nämnden noga måste överväga varje utredningsåtgärd som kan leda till att barnets integritet kränks.

text: Nämnden bör inom ramen för en utredning träffa barnet såväl med som utan vårdnadshavare för att genom samtal och observationer bilda sig en uppfattning om barnets situation (se

text: SOSFS 2014:6

text: ). Regelmässigt hålls samtal med barnets vårdnadshavare. Nämnden kan också hämta in information från andra personer i barnets omgivning. Även barnets skola eller förskola kan lämna uppgifter.

text: Om nämnden kommer fram till att den ska samtala med ett barn måste den även ta ställning till var ett sådant samtal bör äga rum. Det är vanligt att samtal med barn hålls i hemmet eller i socialtjänstens lokaler. JO har tidigare uttalat sig om fall där nämndens personal har samtalat med ett barn i skolan. Jag återkommer till den saken nedan.

text: Som jag har nämnt kan socialtjänsten observera ett barn för att få information om hans eller hennes förhållanden. Med en observation avses att nämndens personal iakttar ett barn i ett visst sammanhang. Genomförandet av en observation bör alltid styras av ett syfte och en frågeställning.

text: Genom att observera ett barn vid t.ex. ett hembesök kan nämnden få en bild av samspelet mellan barnet och hans eller hennes vårdnadshavare. Nämnden har också en möjlighet att placera ett barn tillsammans med en eller båda vårdnadshavarna på ett s.k. utredningshem. Syftet med en sådan placering är att hemmet ska hjälpa nämnden att utreda om barnet behöver någon insats från nämndens sida. När nämnden lämnar ett uppdrag till ett utredningshem bör den göra en skriftlig begäran med specificerade frågor om vad nämnden önskar få belyst eller utrett (

text: SOSFS 2014:6

text: ). Under vistelsetiden observerar hemmets personal barnet tillsammans med vårdnadshavarna. Utredningshemmet redovisar sedan sina iakttagelser till nämnden. Hemmets beskrivning och bedömning betraktas som ett sakkunnigutlåtande och tillförs nämndens utredning.

text: Det finns flera svårigheter när det gäller att genomföra en observation av ett barn. Även om barnet observeras i en för honom eller henne känd miljö finns det en risk för att hans eller hennes beteende påverkas av observatörens närvaro. Den risken är naturligtvis större ju äldre barnet är. Samtal med barn i en förskola eller i en skola JO har i flera tidigare beslut uttalat sig om fall där socialtjänsten har vidtagit utredningsåtgärder i fråga om ett barn i en förskola eller i en skola. De ärendena har i de flesta fallen handlat om att socialnämndens utredare har sökt upp barnet i skolan eller i förskolan för att samtala med barnet. JO har i de fallen uttalat bl.a. att socialtjänsten så långt det är möjligt bör undvika att kontakta barn när de är i skolan eftersom en sådan kontakt som regel inte kan tas utan att en större krets av människor får information som går utöver vad sekretesslagstiftningen medger och därför är allmänt integritetskränkande för de berörda barnen (se t.ex. JO:s beslut den 27 november 2013 i ärende med dnr 2066-2012).

text: I ett senare beslut uttalade JO sig om ett fall där nämnden hade samtalat med två barn i skolan (JO 2016/17 s. 506, dnr

text: ). JO anförde bl.a. följande:

text: Lämpligheten av att genomföra samtalen i skolan kan diskuteras. När socialnämndens handläggare kontaktar ett barn i skolan är det nämligen oundvikligt att även andra personer än det berörda barnet får vetskap om det inträffade. Information om barnets kontakter med socialtjänsten, uppgifter som typiskt sett är skyddade av sekretess, riskerar att bli kända utanför kretsen av de närmast berörda. Tillsammans med omgivningens reaktioner och det obehag detta kan orsaka barnet riskerar alltså kontakten i skolan att kränka barnets integritet.

text: När socialtjänsten överväger att höra ett barn i barnets skola måste intresset av att få tala med barnet ställas mot barnets behov av skydd för sin integritet. Det är därför viktigt att socialtjänsten i varje enskilt fall gör en bedömning av om socialtjänstens behov av att höra barnet i utredningen överväger risken för att barnet skadas av den uppmärksamhet som socialtjänstens besök i skolan kan medföra.

text: Observation av ett barn i en förskola eller i en skola JO har tidigare behandlat ett fall där en nämnd inom ramen för en utredning hade observerat ett barn i en förskola (JO 2016/17 s. 514, dnr

text: ). I det fallet samtalade nämndens personal också med barnet i förskolan. Enligt JO hade samtalet genomförts på ett sådant sätt att det inte fanns skäl för kritik mot nämnden i den delen. JO uttalade bl.a. följande:

text: Eftersom barn i förskolan är mycket unga kan ett besök av socialnämndens handläggare i förskolan antas väcka mindre uppmärksamhet än ett motsvarande besök i ett barns skola. Om besöket planeras och genomförs i samråd med förskolan kan det ordnas så att inte något annat barn lägger märke till besöket. Risken för ett onödigt intrång i barnets integritet är därför avsevärt mindre när det gäller kontakten med ett barn i förskolan än när det gäller barn som är äldre.

text: När det gällde själva observationen anförde JO bl.a. följande:

text: Det ligger i sakens natur att när en utredare träffar föräldrarna och barnet vid exempelvis ett hembesök kan utredaren göra vissa iakttagelser om bl.a. föräldrarnas omsorg om barnet och barnets beteende. Vad han eller hon då iakttar kan vara sådant som ska beaktas i utredningen. När det finns skäl att göra en mer ingående observation av t.ex. samspelet mellan föräldrar och barn eller barnets beteende i vissa sammanhang kan det finnas anledning för socialnämnden att anlita särskilt expertis, och det kan t.o.m. förekomma att barnet placeras för att man under en längre tid ska kunna iaktta honom eller henne. Jag vill inte utesluta att det i vissa fall kan finnas skäl för socialnämndens utredare att anordna egna observationer av barnet. En utredningsåtgärd i form av en särskilt anordnad ”observation” framstår dock som en känslig åtgärd. Det finns en risk för att allmänhetens förtroende för socialtjänsten skadas om nämnden upplevs ”spionera” på enskilda personer.

text: JO konstaterade att en utredningsåtgärd i form av en observation inte ryms i bestämmelsen i

text: 11 kap. 2 §

text: SoL om socialnämndens rätt att inhämta uppgifter och inte heller i

text: 11 kap. 10 § tredje stycket

text: SoL om nämndens rätt att höra barnet utan vårdnadshavarens samtycke. Observationen i det fallet hade skett vid ett planerat besök i förskolan med det uttalade syftet att iaktta barnet. Vårdnadshavarna hade inte samtyckt till detta. JO kritiserade därför nämnden för genomförandet av observationen.

text: Sekretess råder för uppgifter inom socialtjänsten Sekretess gäller inom socialtjänsten för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (

text: 26 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen

text: [2009:400], OSL). I princip omfattar uttrycket personliga förhållanden alla uppgifter som hänför sig till den berörda personen. En uppgift om att det pågår en utredning hos socialtjänsten kan vara känslig och omfattas vanligtvis av sekretess.

text: Huvudregeln är att en uppgift för vilken sekretess gäller enligt OSL inte får röjas för enskilda eller för andra myndigheter (

text: 8 kap 1 §

text: OSL).

text: Bedömning

text: Skolan uppgav i sin orosanmälan den 9 november 2017 bl.a. att BB hade knuffat en pojke och uttalat sig kränkande mot andra elever och personal samt att han hade stängts av från undervisningen vid två tillfällen. Vidare anförde skolan att situationen där inte var hållbar och att BB:s behov av stöd behövde utredas.

text: Den 14 november inledde nämnden en utredning om BB. Handläggaren i ärendet kontaktade AA samma dag. I journalen antecknades bl.a. följande:

text: UT (Socialsekreterare CC) ringer till BB:s mamma AA och meddelar att IFOchef DD beslutat att familjebehandlare skall genomföra beteendeobservationer i skolan under perioden 2017-11-15 till och med 2017-11-17. Beteendeobservationer skall genomföras för att se hur BB:s beteende är i skolan, av det som framkommer i orosanmälan som inkom till socialtjänsten 2017-11-09 så uppvisar BB ett kränkande beteende mot andra elever och personal, och att detta beteende har eskalerat under höstterminen. UT förklarar för mamma AA att beteendeobservationer är viktiga för att kunna utreda på vilket [sätt] socialtjänsten skall kunna stötta BB att inte kränka andra personer. AA samtycker till beteendeobservation och tycker att det är bra att se hur situationen är och hur socialtjänsten utifrån läget skall kunna hjälpa BB. Nämnden har i sitt remissvar anfört att den observerade BB under tre dagar. Enligt dokumentationen i ärendet genomförde familjebehandlaren dock endast två observationer av BB, nämligen den 15 och 17 november. Handläggaren i BB:s ärende kom till skolan den 17 november för en avstämning med familjebehandlaren.

text: I ärendet aktualiseras flera frågor när det gäller utredningen om BB och observationerna som nämnden genomförde av honom i skolan. Jag behandlar först vissa delar av den formella handläggningen innan jag går över till att bedöma om det var lämpligt att nämnden genomförde observationer av BB i skolan.

text: Nämnden saknade möjlighet att ensidigt besluta om att observationer av BB skulle genomföras inom ramen för utredningen. För att nämnden skulle kunna genomföra observationer av honom krävdes att AA samtyckte till åtgärden.

text: Handläggaren noterade i BB:s journal att AA samtyckte till observationer av BB. AA har i sin anmälan till JO anfört att hon inte fick någon närmare information om observationerna. AA:s klagomål får förstås som att hon inte skulle ha samtyckt till observationerna av BB om nämnden hade informerat henne om hur de skulle genomföras i praktiken. Det framgår inte av dokumentationen att AA skulle ha fått någon sådan information. Nämnden har inte heller i sitt yttrande klargjort hur det förhåller sig med den saken.

text: För att en vårdnadshavare ska kunna ta ställning till ett förslag från nämndens sida om observationer av barnet måste han eller hon först ha informerats om vad åtgärden innebär. Det får inte råda några oklarheter i fråga om vad ett samtycke skulle avse. Enligt vad som kommit fram redogjorde handläggaren inte närmare för hur observationerna av BB skulle genomföras. Mot den bakgrunden kan det inte ha stått klart vare sig för nämnden eller för AA vad hennes samtycke avsåg. Hanteringen har brustit i detta avseende.

text: Vid tidpunkten för observationerna skulle BB snart fylla 13 år. Han hade alltså uppnått en sådan ålder att han borde ha fått möjlighet att föra fram sin åsikt i fråga om observationer i skolan. Nämnden har inte berört frågan om huruvida BB fick komma till tals i den delen. Det finns inte några noteringar i hans journal om att handläggaren skulle ha talat med honom om utredningen eller om hans inställning till att bli observerad av en familjebehandlare i skolan. Jag kan inte dra någon annan slutsats än att observationerna genomfördes utan att BB fick komma till tals. Handläggningen har brustit även i denna del.

text: Att en vårdnadshavare samtycker till en observation är en nödvändig förutsättning för att nämnden ska kunna vidta åtgärden inom ramen för en utredning. Även om vårdnadshavaren samtycker till en observation måste nämnden noga överväga om utredningsåtgärden bör komma i fråga i det enskilda fallet. Jag övergår nu till att behandla om det var lämpligt att genomföra observationer på det sätt som skedde.

text: Någon annan slutsats kan rimligtvis inte dras av underlaget än att nämnden hastigt och utan närmare överväganden bestämde sig för att genomföra observationer av BB. Jag noterar att utredningen inleddes den 14 november och att den första observationen ägde rum redan nästa dag. Det fanns i princip inte något utrymme för nämnden att planera utredningen och noga ta ställning till vilka åtgärder som skulle vidtas. Jag har förståelse för att nämnden ville agera skyndsamt utifrån de uppgifter som skolan lämnade om BB i orosanmälan. Även i en sådan situation måste nämndens handläggning ske i enlighet med bestämmelserna i

text: socialtjänstlagen

text: Utifrån det som kommit fram om BB:s situation har jag inte några synpunkter på att nämnden inledde en utredning om honom. Inom ramen för utredningen skulle nämnden sedan bedöma om BB behövde någon insats från socialtjänstens sida. Utredningen innehåller två frågeställningar med bäring på hans situation, nämligen varför han betedde sig kränkande mot vissa kamrater och hur AA

text: förmådde sätta gränser för honom. Jag har inte några synpunkter när det gäller de frågeställningar som nämnden formulerade. Nämndens uppgift var att inom ramen för utredningen besvara de ställda frågorna, men utan att för den delen använda sig av utredningsåtgärder som skulle leda till onödig skada för BB.

text: Nämnden har i sitt remissvar uppgett att syftet med observationerna var att på ett strukturerat och objektivt sätt inhämta information om BB:s beteende i skolan. Det får givetvis inte komma i fråga att nämnden genomför observationer av ett barn i skolan om den information som nämnden avser att inhämta genom åtgärden skulle kunna tillföras utredningen genom t.ex. ett samtal med barnets lärare.

text: Nämnden har inte redogjort för vilka överväganden den gjorde när den kom fram till att det fanns ett behov av att observera BB i skolan. Det finns inte heller några noteringar i ärendet om att nämnden skulle ha vägt behovet av att genomföra observationerna mot risken för att åtgärderna skulle skada BB i något avseende. Enligt vad som kommit fram gjorde nämnden över huvud taget inte några överväganden om hur observationerna skulle påverka BB.

text: Information om barnets kontakter med socialnämnden är sådana uppgifter som typiskt sett är skyddade av sekretess. Om nämnden genomför en observation av ett barn i hans eller hennes skola finns det givetvis en risk för att sekretesskyddade uppgifter om barnet kommer utomstående till del.

text: Ju äldre barnet är, desto större risk att barnets integritet kränks vid en observation av honom eller henne. Som jag redogjort för ovan har JO i tidigare beslut gjort uttalanden med innebörden att ett besök av nämndens tjänstemän i en förskola kan genomföras utan att något annat barn märker det. När det gäller en observation av ett barn i skolan är förutsättningarna annorlunda. Redan den omständigheten att det kommer okända personer till en skola väcker typiskt sett elevernas intresse. Om ett barn under skoltid observeras av en okänd person kommer den saken att uppmärksammas av omgivningen.

text: I BB:s fall var det dessutom fråga om att familjebehandlaren skulle observera hans samspel med andra elever. Observationerna kunde alltså inte genomföras utan att andra personer märkte att det var fråga om en observation. Genom att familjebehandlaren följde BB i skolan blev det tydligt för andra elever och för skolans personal att han var föremål för någon form av myndighetsåtgärd. Enligt min mening var observationerna såväl ingripande som integritetskänsliga för honom.

text: Jag instämmer i JO:s tidigare uttalanden om att nämnden så långt det är möjligt bör undvika att ta kontakt med ett barn i skolan av hänsyn till barnets integritet. Att genomföra en observation av ett barn i skolan är en åtgärd som är långt mer ingripande för barnet än att nämnden samtalar enskilt med barnet där. BB hade uppnått en sådan ålder att utrymmet för att genomföra en observation av honom i skolan får anses ytterst begränsat med hänsyn till det integritetsintrång som

text: åtgärden innebar. I BB:s fall tog nämnden över huvud taget inte ställning till om behovet av observationen övervägde risken för att han skulle skadas genom åtgärden. Det borde nämnden ha gjort. Enligt min mening var det inte lämpligt att genomföra observationerna i skolan med hänsyn till BB:s rätt till skydd för sin integritet. Nämnden förtjänar kritik för att den genomförde observationerna av BB och för de formella brister i handläggningen som jag pekat på ovan.

text: Ärendet avslutas.


avgjordAv: Justitieombudsmannen Katarina Påhlsson

nyckelord:
Allmänna handlingar
Avgift
JO-inspektion
Långsam handläggning

publisher: Justitieombudsmannen

title: Möjligheterna för intagna inom Kriminalvården att ta del av JO:s inspektionsprotokoll

org: jo

sammanfattning: En anstalt får kritik för att den inte tillräckligt skyndsamt lämnade ut kopior av JO:s inspektionsprotokoll på begäran av intagna. Anstalten tog ut en avgift för kopiorna. JO konstaterar att den hade stöd för det i avgiftsförordningen. Enligt henne är det emellertid viktigt att de intagna vid ett inspekterat verksamhetsställe ges tillfälle att läsa JO:s inspektionsprotokoll, även om de inte kan eller vill betala för en kopia. Hon anser också att verksamhetsstället bör upplysa de intagna om möjligheten att utan avgift ta del av protokollet på stället.

text: Bakgrund och anmälningar

type: rubrik

text: Den 16–18 maj 2022 inspekterade JO anstalten Mariefred (JO:s ärende med dnr 3636-2022). Protokollet över inspektionen expedierades den 7 september till bl.a. anstalten.

type: stycke

text: I anmälningar som kom in till JO den 7 respektive 25 oktober 2022 klagade två intagna (AA och BB) på anstalten.

text: AA riktade sina klagomål mot anstaltsledningen och tjänstemannen CC Han anförde i huvudsak att CC vid JO:s inspektion hade lovat att de intagna skulle få ta del av inspektionsprotokollet när det var klart men att ledningen därefter sagt att intagna måste skriva till JO för att få läsa det. I sin anmälan begärde AA att få en kopia av protokollet från JO.

text: BB gjorde i sitt klagomål bl.a. gällande att han skriftligen hade begärt att få ta del av protokollet den 27 september 2022 men inte fått något svar. Enligt BB hade han lämnat in en ny hemställan den 16 oktober och sedan fått protokollet.

text: Utredning

text: Kriminalvården uppmanades att yttra sig över klagomålen.

text: I sitt remissvar anförde myndigheten, genom en ställföreträdande regionchef vid Region Mitt, i huvudsak följande:

text: Sakförhållanden

text: Uppgifter om sakförhållandena har inhämtats från den aktuella klienthandläggaren samt kriminalvårdschefen vid VO Mariefred. Som framgår av de handlingar som BB bifogat lämnade han in en hemställan den 27 september 2022 där han angav att han ville ha ut JO:s protokoll från inspektionen av anstalten. Enligt uppgifter från klienthandläggaren uppgav BB muntligen att han ville ha en egen kopia av protokollet, varför hemställan uppfattades som en begäran om att få en kopia av en allmän handling. Enligt anstaltens dokumentation har AA inte lämnat in något skriftligt önskemål om att få ta del av protokollet. Klienthandläggaren tror att AA muntligen bad om en kopia av det ungefär samtidigt som BB. Klienthandläggaren var dock osäker på huruvida protokollet var en allmän handling som kunde lämnas ut och tog upp frågan med anstaltens ledning dagen efter att BB:s hemställan inkom. Han informerade även BB att frågan tagits upp med ledningen. Ledningen utredde frågan samma dag, men förbisåg att återkoppla svaret till handläggaren. Någon bevakning av att frågan utreddes och slutligt bevarades skedde inte. Den 17 oktober 2022 fick klienthandläggaren besked från ledningen om att protokollet kunde lämnas ut och att de intagna som begärt en kopia av det kunde få det mot en avgift jämlikt

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: . Därefter fick både BB och AA en kopia på protokollet mot en sådan avgift. Anstalten har inga uppgifter om att personal ska ha hänvisat AA till JO för att få ta del av protokollet. Ledningen har i vart fall inte gått ut med sådan information. Anstalten är medveten om att önskemål om att ta del av, eller få kopior av, allmänna handlingar ska behandlas skyndsamt och att bevakning måste ske av att frågan besvaras.

text: Gällande regler

text: Av

text: 2 kap. 15 § tryckfrihetsförordningen (1949:105)

text: (TF) följer att den som begär ut en allmän handling som får lämnas ut ska genast eller så snart det är möjligt och utan avgift få ta del av handlingen på stället på ett sådant sätt att den kan läsas eller avlyssnas eller uppfattas på annat sätt. Av

text: 2 kap. 16 §

text: TF följer att den som önskar ta del av en allmän handling har även rätt att mot en fastställd avgift få en avskrift eller kopia av handlingen till den del handlingen får lämnas ut. Vidare följer att en begäran att få en avskrift eller kopia av en allmän handling ska behandlas skyndsamt.

text: Kriminalvårdens bedömning

text: Av utredningen i ärendet framkommer att anstalten inte hanterat BB:s begäran om att få en kopia på JO:s protokoll från inspektionen av anstalten med den skyndsamhet som krävs. Även om det inte gått att fastställa när AA uttryckte önskemål om att få en kopia av protokollet tyder utredningen på att inte heller hans önskemål behandlats skyndsamt. Kriminalvården beklagar det inträffade.

text: Anmälarna fick tillfälle att kommentera remissvaret.

text: Bedömning

text: Kriminalvården har redogjort för regleringen i

text: 2 kap.

text: och

text: 16 §§

text: tryckfrihetsförordningen

text: , TF. När det gäller skyndsamhetskravet i bestämmelserna har JO i ett flertal beslut uttalat att ett besked i en utlämnandefråga normalt bör lämnas samma dag som framställningen gjordes. Någon eller några dagars fördröjning kan dock godtas om det är nödvändigt för att ta ställning till om ett utlämnande

text: får ske. Ett visst ytterligare dröjsmål kan vara ofrånkomligt om framställningen avser eller kräver genomgång av ett omfattande material. I sådana fall kan det många gånger vara lämpligt att successivt lämna besked om vad som kan lämnas ut. (Se t.ex.

text: JO 2015/16 s. 665

text: och 2021/22 s. 382.)

text: För det fall en begäran om att få ta del av en handling helt eller delvis inte kan tillmötesgås ska den som har gjort framställningen underrättas om detta. Den enskilde ska då också informeras om möjligheten att begära myndighetens prövning och att det krävs ett skriftligt beslut av myndigheten för att beslutet ska kunna överklagas (

text: 6 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen

text: [2009:400], OSL). JO har i tidigare beslut påpekat att den enskilde har rätt att få ett sådant formellt beslut oavsett vad som är grunden för att avslå begäran (se bl.a.

text: JO 2015/16 s. 628

text: ). Myndighetens avslagsbeslut får överklagas till kammarrätten (

text: 2 kap. 19 § första stycket

text: TF och 6 kap. 7 och 8 §§ OSL). Ett beslut ska vara motiverat och försett med en anvisning om hur det kan överklagas (

text: och

text: 33 §§

text: förvaltningslagen

text: [2017:900]). Det krävs inte att framställningen från den enskilde är skriftlig.

text: Som Kriminalvården har konstaterat hanterade anstalten inte BB:s begäran om en kopia av inspektionsprotokollet med den skyndsamhet som krävs enligt TF. Enligt min uppfattning är det genom utredningen klarlagt att inte heller AA:s framställning om en kopia behandlades skyndsamt. Anstalten får kritik för detta.

text: I

text: 15 § avgiftsförordningen (1992:191)

text: anges under vilka förutsättningar en myndighet ska ta ut en avgift när den efter särskild begäran lämnar ut en kopia av en allmän handling. Av 16 § framgår närmare hur avgiften ska beräknas. Om beställningen omfattar tio sidor eller mer ska som huvudregel en avgift tas ut (se

text: JO 2020/21 s. 309

text: om tillämpningen av

text: avgiftsförordningen

text: Eftersom det aktuella protokollet överstiger tio sidor har anstalten i och för sig haft stöd i

text: avgiftsförordningen

text: för att ta ut en avgift av AA och BB när de begärde varsin kopia av det. Enligt min mening är det emellertid viktigt att de intagna vid ett inspekterat verksamhetsställe ges tillfälle att läsa JO:s inspektionsprotokoll, även om de inte kan eller vill betala för en kopia. Jag anser vidare att verksamhetsstället bör upplysa de intagna om möjligheten att utan avgift ta del av protokollet på stället (

text: 2 kap. 15 §

text: TF).

text: Avslutningsvis vill jag framhålla att en intagen naturligtvis kan vända sig till JO för att få ut ett inspektionsprotokoll. Här gäller alltså också reglerna om allmänna handlingar samt om offentlighet och sekretess.

text: BB:s klagomål i övrigt ger inte anledning till någon åtgärd eller något uttalande från min sida.

text: Ärendena avslutas.

type: avgorande


avgjordAv: Justitieombudsmannen Per Lennerbrant

title: Kritik mot Länsstyrelsen i Uppsala län med anledning av att en JO anmälan togs upp inom ramen för en lönerevision

sammanfattning: Vid ett s.k. oenighetssamtal inom ramen för en lönerevision togs det upp med den berörda medarbetaren att hon gjort en JO-anmälan. Utifrån JO:s konstitutionella uppdrag uttalar JO att var och en har rätt att göra en anmälan till JO utan att löpa någon som helst risk för kritik eller någon form av repressalie från en offentlig arbetsgivare. Utredningen ger inget exakt svar på hur JO-anmälan togs upp vid oenighetssamtalet eller syftet med det. JO har dock förståelse för att den berörda medarbetaren fick intrycket att JO-anmälan var något som kunde påverka hennes situation på ett negativt sätt. Länsstyrelsen kan inte undgå kritik för att JO-anmälan nämndes vid samtalet.

text: [P]

text: Justitieombudsmannen Per Lennerbrant

text: Kritik mot Länsstyrelsen i Uppsala län med anledning av att en JOanmälan togs upp inom ramen för en lönerevision

text: Anmälan

text: I en anmälan som kom in till JO den 26 januari 2024 förde AA fram klagomål mot Länsstyrelsen i Uppsala län. Hon förde fram följande.

text: I samband med ett lönesamtal och ett efterföljande oenighetssamtal förde hennes enhetschef fram synpunkter på en JO-anmälan som hon hade gjort. I det första samtalet uppgav chefen bl.a. att hon hade stressat andra och att hon riskerade att få ett namn om sig. Under oenighetssamtalet förtydligade han att synpunkterna bl.a. avsåg en JO-anmälan i vilken hon hade fört fram klagomål mot två andra länsstyrelser. Enhetschefen förde också fram att det pratades om henne i chefsforum.

text: JO-anmälan gjordes under en tid då hon var tjänstledig från länsstyrelsen och den ska i vilket fall inte vara något som en statlig arbetsgivare har synpunkter på, särskilt inte inom ramen för en lönerevision. Efter framförd kritik konstaterade arbetsgivaren att händelsen visserligen låg utanför den aktuella löneperioden, men att man skulle behöva ta ställning till om den låg inom ramen för nästa. Det är uppenbart att arbetsgivarens synpunkter var ämnade att påverka henne till att i fortsättningen inte utöva sin grundlagsskyddade yttrandefrihet.

text: Utredning

text: Länsstyrelsen (länsrådet BB) yttrade sig till JO den 10 juni 2024, den 11 september 2024 och den 11 februari 2025 och framförde bl.a. följande.

text: I samband med lönesamtalen förde AA:s enhetschef fram att AA:s samarbetsförmåga och sätt att kommunicera börjat uppfattas som ett arbetsmiljöproblem, eftersom det skapat opåkallad belastning och stress för kollegor och en del övrig personal på myndigheten. Efter lönesamtalen meddelade AA att hon inte var nöjd med lönen och begärde ett fyrpartssamtal.

text: Det exempel som AA nämner rör ett tidigare överklagande och sedermera JOanmälan som har diskuterats principiellt i länsstyrelsernas chefsforum, men det var inte känt för enhetschefen att det rörde sig om AA förrän AA själv berättade detta. Detta lyftes vid samtalen som ett exempel på en situation där AA:s sätt att uttrycka sig och bemöta andra inneburit ett arbetsmiljöproblem. Detta och andra mer övergripande exempel togs upp i stället för fler specifika situationer med andra kollegor på grund av omtanke om berörda individer och gruppen. Avsikten var inte att begränsa AA:s yttrandefrihet och exemplet bör bedömas utifrån det sammanhang som det lyftes vid.

text: Länsstyrelsen understryker att det som togs upp i lönesamtalen var det sätt på vilket AA agerade i samband med överklagandet av en tillsättning av en tjänst. Tillsättningen och överklagandet av den utmynnade visserligen i en JO-anmälan men det var inte JO-anmälan i sig som togs upp som exempel. JO-anmälan kan ha nämnts men det var i så fall av ren tanklöshet. Varken överklagandet eller JO-anmälan har ansetts utgöra eller har omnämnts som ett problem. Länsstyrelsen och enhetschefen har mycket begränsad information om vad JOanmälan handlade om och är väl medvetna om vikten av JO:s granskning.

text: Länsstyrelsen redovisade följande bedömning.

text: Inget av de exempel som angetts på situationer som medfört samarbets- och bemötandeproblem kan ha inneburit en påverkan på utövandet av AA:s yttrandefrihet. Med hänsyn till omständigheterna och AA:s tidigare agerande fanns det i detta fall fog för enhetschefen att ta upp exemplet med överklagandet och sedermera JO-anmälan. Det är naturligtvis beklagligt att AA inte varit nöjd med lönesättningen och bemötandet under den processen.

text: AA förde fram synpunkter på länsstyrelsens yttranden och gav in ett yttrande från den fackliga representant som närvarade vid oenighetssamtalet.

text: Bedömning

text: JO är en del av riksdagens kontrollmakt och har ett grundlagsfäst uppdrag att utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra föreskrifter (

text: 13 kap. 6 § regeringsformen

text: ). Tillsynen bedrivs bl.a. genom prövning av klagomål från allmänheten (17 § lagen med instruktion för Riksdagens ombudsmän [JO]).

text: Det får anses följa av JO:s konstitutionella uppdrag att var och en har rätt att göra en anmälan till JO utan att löpa någon som helst risk för kritik eller någon form av repressalie från en offentlig arbetsgivare.

text: I det aktuella fallet går meningarna isär om vad som sades vid samtalen och hur orden föll. Det får dock anses stå klart att AA:s anmälan till JO nämndes vid det s.k. oenighetssamtalet. Länsstyrelsen har fört fram att anmälan inte berörts som ett problem och att den kan ha nämnts av ren tanklöshet. Utredningen motsäger inte det. Det har emellertid också kommit fram att enhetschefen inte gav någon förklaring till varför anmälan kom på tal, trots att han fick frågor om det. Jag har förståelse för att det gav AA intrycket att JO-anmälan var något som kunde påverka hennes situation på ett negativt sätt. Länsstyrelsen kan inte undgå kritik för att JO-anmälan nämndes vid samtalet.

text: Ärendet avslutas.

text: Beslutet har fattats av JO Per Lennerbrant. Dokumentet har fastställts digitalt och har ingen underskrift.

text: Rättssakkunniga Helena Tyni har föredragit ärendet och byråchefen Sara Johannesson har deltagit i beredningen.


avgjordAv: Justitieombudsmannen Lars Lindström

nyckelord:
Grundläggande fri- och rättigheter
Information
Integritet
Visitation

title: Anmälan med anledning av visitation av elevskåp på Stenungskolan i Stenungsunds kommun

sammanfattning: Enligt 2 kap. 6 § regeringsformen är varje medborgare gentemot det allmänna skyddad mot husrannsakan. Eleverna på en skola hade tillgång till var sitt elevskåp som de hade egna lås till. Av kommunens rutiner för drogfri skola samt information om elevskåp framgick att skåpen var skolans egendom och utlånades till elever för förvaring av skolrelaterat material. Vidare framgick att skolan hade rätt att öppna skåpen vid misstanke om att något otillåtet förvarades där. Den 9 december 2016 sökte skolans rektor igenom ett antal elevskåp. Föräldrarna till en av eleverna anmälde rektorn till JO och hävdade att rektorns agerande stred mot reglerna i regeringsformen och mot skolans riktlinjer. JO konstaterar att elevskåpen, med hänsyn till syftet med dem och de villkor under vilka eleverna får låna dem av skolan, inte kan anses vara slutna förvaringsutrymmen i förhållande till skolan. Åtgärden från skolledningens sida att visitera skåpen var därför inte att anse som en husrannsakan i regeringsformens mening. JO kommer fram till att det inte finns någon anledning att kritisera visitationen av elevskåpen.

text: Anmälan

text: I en anmälan till JO den 19 december 2016 klagade AA och BB på rektorn för Stenungskolan i Stenungsunds kommun. De uppgav bl.a. följande:

text: Deras 13-åriga dotter går på Stenungskolan. På skolan hade eleverna tillgång till var sitt elevskåp, som de hade egna lås till. Skolan hade inte tillgång till några extranycklar. Den 9 december 2016 hade rektorn sökt igenom dotterns och hennes klasskamraters elevskåp. Dottern hade inte meddelats misstanke om något som skulle kunna utgöra grund för en sådan åtgärd. Hon kunde med hänsyn till sin beroendeställning till rektorn inte heller anses ha samtyckt till intrånget. Rektorns agerande stred mot reglerna i

text: regeringsformen

text: om bl.a. husrannsakan och mot skolans riktlinjer.

text: Till anmälan fogades ett dokument med kommunens rutiner: Drogfri skola (dnr 847/12) inklusive bilagor. Av dokumentet framgick bl.a. följande:

text: Skolans rättigheter och skyldigheter i samband med visitation av elevskåp

text: I skolans arbete med att aktivt bekämpa drogmissbruk är det viktigt att skolan har möjlighet att öppna och visitera de elevskåp som eleverna har tillgång till på skolan. Syftet med skåpen är att eleverna ska ha någonstans att förvara framför allt de läromedel som behövs för skolarbetet. Detta innebär att endast skolrelaterat material får finnas i skåpen. Mot bakgrund av detta syfte och utifrån att skåpen är skolans egendom, har skolans personal rätt att öppna och visitera elevskåpen vid misstanke om att något otillåtet förvaras där. Visitationen av skåpet får dock inte göras mer ingående än vad som är nödvändigt med hänsyn till undersökningens syfte att säkerställa ordningen i skolan. Rektor eller den rektor delegerat uppgifter till visiterar skåpet, alltid tillsammans med någon mer person ur skolans personal.

text: I bilagan ”Information om elevskåp” angavs följande:

text: Regler för användande av elevskåp

text: Skåpet är skolans egendom och utlånas till eleven för förvaring av läromedel och annat skolrelaterat material, väska och ytterkläder. Värdesaker bör ej förvaras i skåpet. Eventuell förvaring av värdesaker sker på egen risk. Föremål förbjudna enligt lag, eller av ordningsskäl otillåtna föremål får ej förvaras i skåpet. Kladd, klistermärken eller skadegörelse på och i eget eller andras skåp följs alltid av kontakt med hemmet. Rätten att disponera skåp kan dras in och skada skall alltid ersättas. Skolan har rätt att öppna skåpet vid misstanke om att något otillåtet förvaras där. I första hand ges eleven möjlighet att själv öppna skåpet i närvaro av två företrädare för skolan. Om detta inte är möjligt har skolan rätt att öppna skåpet. Föräldrarna informeras om åtgärden. Byte av skåp mellan elever är inte tillåtet.

text: Utredning

text: JO begärde att Kommunstyrelsen i Stenungsunds kommun skulle yttra sig över det som AA och BB hade anfört i sin anmälan. I ett yttrande, undertecknat av kommunstyrelsens ordförande, anförde kommunstyrelsen bl.a. följande:

text: Ärendet

text: Bakgrund Kommunen har med anledning av anmälan till JO förvissat sig om händelseförloppet genom samtal med rektorn för den aktuella skolenheten. Rektorn har till kommunen uppgett följande. Alla elevskåp i skolan har eller kommer att undersökas under läsåret 2016/2017. Bakgrunden är den lokala problembilden runt äldre elever i allmänhet och elever i årskurs sju i synnerhet. Förekomsten av tobak och alkohol har upplevts som anmärkningsvärd under senare år med sin kulmen under hösten 2016. Elever på den för anmälan aktuella grundskolenheten har under föregående och pågående läsår frekvent handlat alkohol av varandra inuti och i anslutning till skolan. Skolans geografiska placering, centralt i kommunen, bedöms även haft viss inverkan på förekomsten av alkohol. En kontroll av samtliga skåp för att dels stävja alkoholhandeln, dels visa att handeln är oacceptabel, bedömdes som lämplig åtgärd.

text: Genomförande Redogörelsen nedan utgår ifrån det aktuella fallet även om kontrollförfarandet i allt väsentligt ser likadant ut vid varje öppning av skåp. Rektorn inledde ett lektionstillfälle med att informera om att hela klassens skåp kommer att kontrolleras, varför en kontroll genomförs samt att ingen misstänks för något. Medan lektionen fortskred ombads eleverna att en och en alternativt två och två komma ut till skåpen där rektor och kurator fanns. Eleverna gavs möjlighet att vägra, även om ingen nyttjade denna möjlighet. Den för anmälan aktuella eleven ombads öppna sitt skåp och ta ut sina personliga tillhörigheter. Därefter undersökte rektorn okulärt det aktuella skåpet och kunde konstatera att inget otillåtet fanns. Någon kontroll av eleven eller elevens personliga tillhörigheter genomfördes inte. I vissa skåp har rektorn lyft på enstaka papper för att kunna se hela skåpet, det är dock oklart om så skedde i det aktuella skåpet. Eleverna på den aktuella skolan har egna lås och skolledningen innehar inga dubblettnycklar.

text: Information Samtliga elever har i samband med läsårsstart informerats om skåpen samt vad som får förvaras däri. Därutöver informerades samtliga vårdnadshavare på föräldramöten under föregående läsår. Däremot har inte vårdnadshavare till de elever som började högstadiet höstterminen 2016 informerats.

text: Kommunens bedömning

text: Genomförande Syftet med låsta elevskåp är att tillhandahålla förvaring av läromedel och andra förnödenheter för skolarbetet samt att hindra stölder av dessa, inte att förse eleverna med ett helt privat utrymme. Syftet med skåpen torde stå klar för eleverna då de erhållit information. JO har tidigare uttalat att kroppsvisitation inte enbart är en kontroll av vad någon har på sig utan även undersökning av föremål som någon bär med sig, exempelvis väskor (se JO:s ämbetsberättelse 2004/05 s. 340). Då rektorn inte kontrollerat eleven eller eventuella personliga tillhörigheter gör kommunen bedömningen att sådan kroppsvisitation som avses i

text: 2 kap 6 §

text: RF inte ägt rum. JO har tidigare även uttalat att elevskåp inte bedöms vara förvaringsutrymmen som är slutna i förhållande till skolledningen (se exempelvis JO:s ämbetsberättelse 1988/89 s. 354). Kommunen anser därav att föreliggande ärende inte utgjort en husrannsakan i

text: regeringsformens

text: mening. Det faktum att eleven medhaft eget lås medför ingen annan bedömning från kommunen.

text: Information Rektorn har uppgett att eleverna informerats men att vårdnadshavarna till elever i årskurs sju inte informerats. Kommunen finner inga skäl att betvivla dessa uppgifter. Kommunen anser att vårdnadshavarna borde fått information både vid skolstart och efter att en kontroll genomförts. Vidare anser kommunen att det vore önskvärt med ett uttalande från JO om information till elever bör formaliseras, exempelvis genom att eleven undertecknar på en blankett att eleven erhållit informationen.

text: Kommunens riktlinjer Av kommunens riktlinjer framgår att skolan har rätt att öppna elevskåp vid misstanke. Kommunen kan konstatera att den aktuella eleven inte varit misstänkt för något. Kommunen kan även konstatera att det har funnits en problembild på den aktuella enheten varför rektorn möjligen haft fog för att kontrollera samtliga

text: skåp men att rektorn i så fall skulle informerat samtliga vårdnadshavare att en kontroll skulle ske av samtliga skåp under läsåret. Kommunen kan slutligen konstatera att riktlinjerna för Drogfri skola inte åtföljts men de är heller inte juridiskt bindande. AA och BB kommenterade remissvaret och uppgav bl.a. att ingen information om att skåpsvisitation skulle göras hade framkommit varken före eller efter händelsen som var grund för anmälan samt att eleverna i Stenungsund inte hade klart för sig under vilka villkor de disponerade elevskåpen.

text: Bedömning

text: Enligt

text: 2 kap. 6 § andra meningen regeringsformen

text: , RF, är varje medborgare gentemot det allmänna skyddad mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång.

text: Med husrannsakan avses varje undersökning som en myndighet genomför av hus, rum eller slutet förvaringsställe (

text: prop. 1975/76:209 s. 147

text: JO har tidigare funnit att åtgärden att öppna elevskåp och visitera deras innehåll inte varit att anse som husrannsakan i RF:s mening. Se JO 1978/79 s. 396, JO 1988/89 s. 352 (dnr 1574-1987), JO:s beslut den 1 mars 1991 i dnr 2819- 1990 samt JO 2004/05 s. 357 (dnr 1924-2002).

text: Avgörande för om grundlagsbestämmelsen om skydd mot husrannsakan kan bli tillämplig på den aktuella situationen är om elevskåpen utgör slutna förvaringsutrymmen gentemot skolan.

text: Av Stenungsunds kommuns rutiner för drogfri skola samt ”Information om elevskåp” framgår bl.a. följande: Skåpet är skolans egendom och det utlånas till eleven för förvaring av läromedel och annat skolrelaterat material, väska och ytterkläder. Föremål förbjudna enligt lag, eller av ordningsskäl otillåtna föremål får ej förvaras i skåpet. Skolan har rätt att öppna skåpet vid misstanke om att något otillåtet förvaras där. I första hand ges eleven möjlighet att själv öppna skåpet i närvaro av två företrädare för skolan. Om detta inte är möjligt har skolan rätt att öppna skåpet. Föräldrarna informeras om åtgärden.

text: Med hänsyn till syftet med elevskåpen och de villkor under vilka eleverna får låna skåpen av skolan kan elevskåpen inte anses vara slutna förvaringsutrymmen i förhållande till skolan. Den omständigheten att skolan inte har nycklar till skåpen föranleder ingen annan bedömning. Åtgärden från skolledningens sida att visitera skåpen är därför inte att anse som en husrannsakan i RF:s mening.

text: Kommunstyrelsen har uppgett att samtliga elever har fått information i samband med läsårsstart om skåpen och vad som får förvaras däri. Anmälarna hävdar dock att informationen varit bristfällig och att eleverna inte har haft klart för sig under vilka villkor de disponerat elevskåpen.

text: Då uppgifterna om lämnad information från skolans sida är motstridiga finner jag inte grund för att rikta kritik mot skolan i denna del. Jag vill dock understryka att det är av stor vikt att eleverna har klart för sig under vilka villkor de disponerar elevskåpen. Annars finns det risk för att eleverna uppfattar sig som utsatta för integritetskränkande övergrepp i samband med sådana händelser som kontrollen av skåpen på Stenungskolan. Skolan har ansvaret för att informera eleverna om att dessa utrymmen endast är avsedda för förvaring av böcker och andra hjälpmedel som är nödvändiga för skolarbetet samt att de inte är slutna i den meningen att de skyddas från skolledningens insyn.

text: Enligt kommunens riktlinjer har skolan rätt att öppna elevskåp vid misstanke om att något otillåtet förvaras där. Om det inför kontrollen av elevskåpen på Stenungskolan fanns en sådan välgrundad misstanke är en bedömningsfråga. JO brukar normalt sett inte uttala sig i sådana frågor och jag finner inte anledning att närmare utreda och ta ställning till om bedömningen i detta fall var korrekt.

text: Sammanfattningsvis finns det ingen anledning för mig att kritisera visitationen av elevskåpen.

text: Ärendet avslutas.