arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

publisher: Konkurrensverket

title: Hultsfreds kommuns inköp av konsulttjänster

org: kkv

type: rubrik

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

type: stycke

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av konsulttjänster. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av tf. biträdande enhetschef Anna Görgård. Föredragande har varit Klara Thorngren.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.

type: avgorande


arendetyp: 3.2.1 Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Svenska golfförbundet

title: Golfklubbsverksamhet

sammanfattning: Här kan du ta del av ärende med dnr 71/2025, golfklubbsverksamhet.

text: Vad ärendet rör

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete genom ett beslut av en företagssammanslutning, i det här fallet ett beslut av Svenska Golfförbundet.

text: Varför ärendet prioriterats

text: Fråga om misstänkt marknadsdelning/kapacitetsbegränsning på en konsumentnära marknad, vilket kan utgöra en överträdelse av

text: konkurrenslagens

text: förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag.

text: 2026-04-08: Beslut om avskrivning

text: Konkurrensverket har mot bakgrund av bland annat händelseutvecklingen i ärendet fattat beslut om att avsluta utredningen.

text: Svenska Golfförbundets styrelse har inför kommande förbundsmöte i april 2026 lagt fram ett förslag om att stadgarnas bestämmelser avseende maxtaket ska ändras. Förslaget innebär att de tidigare beslutade nivåerna av maxtaket ska höjas och att implementeringen av maxtaket genomförs under en längre period än vad som tidigare varit avsett.

text: Enligt Konkurrensverket indikerar SGF:s förslag till justerat maxtak att de flesta golfklubbar får fortsatt utrymme att öka sina medlemsantal. Vidare bedömer verket att kapaciteten på marknaden som helhet fortsatt är större än efterfrågan vilket talar för att det finns förutsättningar för en fungerande konkurrens. Från ett golfspelarperspektiv kan det efter det föreslagna maxtakets införande fortsatt finnas många konkurrerande golfklubbar och medlemskategorier till olika priser att välja mellan. Mot denna bakgrund finns det inte längre tillräckliga skäl för Konkurrensverket att fortsätta att utreda om förfarandet strider mot förbudet om konkurrensbegränsande samarbete.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut, dnr 71/2025 (2026-04-08)

text: 2025-11-18: Nytt beslut från Svenska Golfförbundets förbundsstyrelse om maxtaket

text: Svenska Golfförbundet har informerat Konkurrensverket om att förbundsstyrelsen har fattat ett beslut som gäller steg två i genomförandet av maxtaket (se vidare beskrivning av maxtaket under rubriken Bakgrund). Enligt beslutet kommer inte steg två att verkställas den 1 januari 2026, vilket innebär att den planerade minskningen av antalet aktiva Golf-ID alltså inte genomförs.

text: En konsekvens av beslutet är att de klubbar som hade utfärdat fler aktiva Golf-ID än maxtaket per den 1 juli 2025 får behålla denna mängd aktiva Golf-ID även framöver.

text: Mer information om förbundsstyrelsens beslut finns i Svenska Golfförbundets pressmeddelande från den 14 november 2025.

text: Konkurrensverkets utredning gällande maxtakets förenlighet med konkurrensreglerna fortsätter.

text: 2025-06-18: Inget interimistiskt ingripande

text: I slutet av maj 2025 framförde klagandena att det förelåg förutsättningar för ett interimistiskt åläggande i ärendet. Ett interimistiskt åläggande är ett tillfälligt åläggande som Konkurrensverket kan besluta om enligt

text: 3 kap. 3 § konkurrenslagen

text: . Åläggandet gäller till dess att frågan slutligen har avgjorts i domstol eller Konkurrensverket har beslutat annat.

text: Konkurrensverket har utredde om det förelåg förutsättningar enligt

text: 3 kap. 3 § konkurrenslagen

text: att fatta ett interimistikt beslut och kom fram till att vid den här tidpunkten fanns inte sådana särskilda skäl som krävs enligt bestämmelsen. Konkurrensverket beslutade därför att inte meddela intermistiskt åläggande mot Svenska Golfförbundet. Konkurrensverkets handläggning av ärendet fortsätter.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut, dnr 71/2025 (2025-06-18)

text: Bakgrund

text: Svenska Golfförbundet beslutade i april 2025 om att införa ett maxtak för antalet Golf-ID golfklubbar kan ha, kopplat till antalet hål en golfanläggning har. Det betyder att ju fler antal hål eller golfanläggningar som en golfklubb har, desto högre maxtak. Maxtaket är satt till 2 800 för en 18-hålsbana och 1 680 för en 9-hålsbana.

text: Beslutet skulle genomföras i två steg. Från och med den 1 juli 2025 kan golfklubbar inte utfärda fler aktiva Golf-ID än vad maxtaket tillåter, men får fortsatt behålla de medlemmar som aktiverat sina Golf-ID under första halvåret av 2025 även om detta innebär att maxtaket överskrids. Enligt Svenska Golfförbundets beslut råder således en övergångsperiod under hösten, men efter den 1 januari 2026 får berörda golfklubbar inte längre ha fler aktiva Golf-ID än vad respektive maxtak tillåter. Golfspelare får således, även efter den 1 juli 2025, vara aktiva medlemmar i de berörda golfklubbarna till och med den 31 december 2025.

text: Konkurrensverket tog emot ett klagomål riktat mot Svenska Golfförbundets förslag till maxtak från ett antal golfklubbar i början av 2025. Ärendet prioriterades för en fördjupad utredning i april 2025.

text: Relaterad information

text: Ett ärendes gång – konkurrens

text: Så prioriterar vi i konkurrenstillsynen

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete/missbruk av dominerande ställning – Golfklubbsverksamhet Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket meddelar inte interimistiskt åläggande mot Svenska Golfförbundet, 802001-2251, enligt

text: 3 kap.

text: och

text: 3 §§

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket har den 20 januari 2025 mottagit ett klagomål från Happy Golfer AB, Ekholmsnäs Golf Lidingö AB, Golfstar Sverige AB, Bryttsätter Golf AB och Föreningen Sveriges Golfbaneägare (FSG) (fortsättningsvis klagandena) avseende Svenska Golfförbundet (SGF). SGF är en ideell förening och i föreningen är golfklubbar och golfbolag (gemensamt benämnda golfklubbar) medlemmar, däribland klagandena.

text: 2. I klagomålet uppges att SGF avsåg att fatta ett beslut på en årsstämma i april 2025 om att begränsa antalet så kallade Golf-ID som varje medlem i SGF får utfärda. Maxtaket för respektive golfklubb är beroende av antalet hål klubben har på sina respektive golfanläggningar. Enligt klagandena står detta beslut i strid med förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen

text: , KL, och

text: artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF-fördraget, alternativt förbudet mot missbruk av dominerande ställning i

text: 2 kap. 7 §

text: KL och

text: artikel 102 EUF-fördraget

text: 3. Vid SGF:s årsstämma den 6 april 2025 fattade SGF beslut om att införa det aktuella maxtaket för Golf-ID. Bestämmelserna om maxtaket införs i två steg, dels den 1 juli 2025, dels den 1 januari 2026. Den 1 juli 2025 träder maxtaket i kraft och golfklubbar som är medlemmar i SGF kan efter denna tidpunkt inte längre utfärda fler aktiva Golf-ID (varken återaktivera, ersätta eller nyteckna Golf-ID) än vad maxtaket för respektive golfklubb medger. Emellertid tillåts golfklubbarna även efter denna tidpunkt behålla sina dittills aktiverade Golf- ID året ut, även om antalet skulle överstiga gränsen för klubbens maxtak. Golfspelare med aktiverade Golf-ID får således, även efter den 1 juli 2025, fortsätta vara aktiva medlemmar i de berörda golfklubbarna till och med den 31 december 2025. Enligt SGF:s beslut råder således en övergångsperiod under hösten. Efter den 1 januari 2026 får berörda golfklubbar däremot inte längre ha fler aktiva Golf-ID än vad maxtaket tillåter. Den 1 februari 2026 ska samtliga golfklubbar vara under gränsen för sitt maxtak.

text: 4. Klagandena har den 27 maj 2025 inkommit med en begäran om att Konkurrensverket enligt

text: 3 kap. 3 §

text: KL ska ålägga SGF att inte verkställa SGF:s årsmötesbeslut av den 6 april 2025 om ett maxtak för Golf-ID per golfklubb, vid äventyr av ett vite som verket finner skäligt, för tiden fram till dess att verkets utredning är avslutad (ett så kallat interimistiskt åläggande). Klagandena menar att SGF:s beslut om ett maxtak kan få allvarliga konsekvenser för klagandena och att det är brådskande för Konkurrensverket att ingripa mot beslutet, eftersom beslutet redan nu begränsar konkurrensen på marknaden. Enligt klagandena skulle beslutet redan under perioden juli– december 2025 påverka golfspelares möjligheter att aktivera sina redan befintliga Golf-ID som är knutna till medlemskapet i de klubbar som påverkas av det beslutade maxtaket.

text: 5. SGF har yttrat sig över klagomålet. Konkurrensverket har också i en skrivelse begärt att SGF ger in vissa uppgifter med anledning av klagomålet. Klagandena har yttrat sig över SGF:s svarsskrivelse. Konkurrensverket har även haft möten med SGF respektive klagandena. SGF har vidare fått möjlighet att yttra sig över klagandebolagens hemställan om interimistiskt åläggande. Klagandena har i sin tur kommit in med en svarsskrivelse över SGF:s yttrande. SGF motsätter sig ett interimistiskt åläggande och anser att det inte föreligger skäl för ett sådant ingripande. Enligt SGF har golfspelare i allt väsentligt redan aktiverat sina Golf-ID för säsongen 2025.

text: Bedömning

text: Rättslig reglering

text: 6. Konkurrensverket får enligt

text: 3 kap. 1 § första stycket

text: KL ålägga ett företag att upphöra med överträdelser av förbuden i 2 kap. 1 eller 7 § KL, eller enligt artikel

text: eller

text: i EUF-fördraget. Enligt

text: 3 kap. 3 §

text: KL får ett sådant åläggande meddelas för tiden fram till dess att frågan slutligt har avgjorts,

text: om det finns särskilda skäl. Om förutsättningarna för ett sådant åläggande inte bedöms föreligga i ett visst skede av utredningen finns det inget hinder mot att Konkurrensverket vid ett senare tillfälle prövar frågan på nytt under utredningen.

text: 7. I kravet på särskilda skäl ligger att det ska föreligga fara i dröjsmål. Enligt förarbetena ska bestämmelsen tillämpas vid allvarligare överträdelser som kan få negativa konsekvenser av betydelse om inte det aktuella företaget åläggs att omedelbart upphöra med överträdelsen. Syftet med ett interimistiskt åläggande är att säkerställa att konkurrensen på den berörda marknaden inte skadas på ett sådant sätt att det inte längre är meningsfullt för Konkurrensverket att ingripa mot förfarandet när utredningen väl är klar. Interimistiska ålägganden är dock inte reserverade för rena undantagsfall.

text: 8. Vid bedömningen av om ett interimistiskt åläggande är lämpligt måste hänsyn också tas till effekterna som ett sådant åläggande kan få för den mot vilken åläggandet riktar sig. Åtgärderna som åläggandet innebär för adressaten ska vara proportionerliga och inte gå längre än vad som är nödvändigt i det enskilda fallet.

text: Konkurrensverkets bedömning i förevarande ärende

text: 9. SGF:s beslut innebär vissa förändringar av regelverket gällande Golf-ID. Redan den 1 juli 2025 införs en ändring som innebär att golfklubbarna efter detta datum inte kan utfärda fler aktiva Golf-ID än vad det beslutade maxtaket medger. Under en övergångsperiod mellan den 1 juli 2025 och den 1 januari 2026 får golfklubbarna behålla det antal Golf-ID som utfärdats före den 1 juli 2025, även om antalet skulle överstiga maxtaket. Däremot kan golfklubbarna inte under denna period utfärda nya Golf-ID om klubbarna ligger över maxtaket.

text: 10. Maxtaket träder i kraft fullt ut först den 1 januari 2026, varefter golfklubbarna måste begränsa antalet Golf-ID till maxtaket. För golfklubbar som befinner sig under maxtaket kan dessa dock fortsätta utfärda nya Golf-ID till dess maxtaket nås, såväl under övergångsperioden som efter den 1 januari 2026.

text: 11. Det stegvisa genomförandet av SGF:s beslut innebär att de eventuella negativa effekterna av beslutet på konkurrensen framför allt riskerar att uppstå i samband med den slutliga implementeringen av beslutet den 1 januari 2026. Den hittillsvarande utredningen har inte gett stöd för att den implementering av beslutet som sker den 1 juli 2025 kommer att ha sådana

text: Kopia till:

text: Svenska Golfförbundet Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Food and basket

title: Svenska spel och ATG vägrar utse Food och basket som ombud

text: Er skrivelse angående ombudsmannaskap för ATG och Svenska Spel

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 9 augusti 2000 gjort gällande att Svenska spel missbrukar sin dominerande marknadsställning alternativt diskriminerar Er genom att avslå Er ansökan att bli ombud för Svenska Spel och ATG till förmån för andra butiker i Ert kundområde.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: För att konkurrensverket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. större grupp konsumenter eller från samhällekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Se även bifogade informationsskrift.

text: Konkurrensverket har tidigare prövat AB Svenska Spel:s policy för val av spelombud (se bifogat beslut, dnr 1109/97) och ATG:s system för urval av ombud, (se bifogat beslut, dnr 1573/93). Av Konkurrensverkets beslut framgår att systemen i sig av verket inte ansågs strida mot något av förbuden i 6 eller 19 §§ KL och att det därför inte fanns anledning att ingripa (ett s.k. icke-ingripande besked).

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Eva Nemec.

text: Per-Arne Sundbom

text: Eva Nemec

text: Bilaga:

text: Beslut i ärende dnr 1109/97

text: Beslut i ärende dnr 1573/93.

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Oskäliga prishöjningar - naturgas

text: Er skrivelse angående Öresundskrafts prissättning

text: I skrivelse till Konkurrensverket den 30 april 2001 anförde Ni att Öresundskraft höjt naturgaspriset med 22 procent och hemställde att Konkurrensverket skulle granska det rimliga i denna höjning.

text: Konkurrensverket fann i beslut den 14 maj 2001 inte skäl att utifrån

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, eller i övrigt granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på.

text: I skrivelse den 17 augusti 2001 har Ni ånyo begärt att Konkurrensverket skall granska Öresundskrafts prissättning på gas och därvid lämnat vissa kompletterande upplysningar.

text: Konkurrensverket finner vid en förnyad prövning inte att det tillkommit sådana nya omständigheter att verket har anledning att göra en annan bedömning än tidigare.

text: När det gäller skrivelser till verket i vilka företag och andra påtalar förhållanden som upplevs som konkurrensproblem har verket att i varje enskilt fall ta ställning till om det som verket uppmärksammats på bör föranleda en närmare granskning. Avgörande för om Konkurrensverket inleder en sådan undersökning är vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: och vilken betydelse påtalade förhållanden har för samhällsekonomin och konsumenterna.

text: Konkurrensverket har dock ingen skyldighet att ta upp varje klagomål till prövning i sak. Det gäller oavsett hur besvärande andra företags agerande kan vara för det företag eller den person som klagar till Konkurrensverket. Med anledning av detta har i KL intagits regler som gör det möjligt för företag , som berörs, att få sin sak prövad i domstol.

text: Om Konkurrensverket beslutar att inte ålägga ett företag att upphöra med överträdelse av 6 eller

text: 19 § konkurrenslagen

text: får Marknadsdomstolen göra det på talan av ett företag som berörs av överträdelsen (

text: 23 § andra stycket

text: KL).

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch


arendetyp: 3.0.1 Bedriva tillsyn enligt LOH

motpart: Dagab Inköp och Logistik AB

title: Tillsyn gällande otillbörliga handelsmetoder – kostnadsdelning för rabatter

text: Eventuell överträdelse av lagen om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter – krav på betalning för rabatter Saken

text: Eventuell överträdelse av

text: 12 § andra stycket lagen (2021:579)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter (LOH).

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare. Ärendet avslutas.

text: Bakgrund

text: 1. Under den genomlysning av marknadsförhållandena i jordbruks- och livsmedelskedjan som Konkurrensverket genomfört under 2023 och 2024 har Konkurrensverket bland annat inhämtat ett avtal angående köp av märkesvaror upprättat av Dagab Inköp & Logistik AB , (Dagab). I avtalet anges villkor om att Dagab, när så kallat restlager uppstår, fördelar och säljer produkter från sina leverantörer i butik enligt beskrivning i Dagabs digitala leverantörsportal. I leverantörsportalen framgick vidare att vissa kostnader för restlagerhantering skulle delas mellan Dagab och berörd leverantör.

text: 2. Frågan om restlagerhantering har tidigare varit föremål för prövning i Konkurrensverkets ärende med dnr 376/2022 som riktades mot Dagabs dotterbolag Dagab Hässleholm AB . Syftet med utredningen var att utreda om Dagab Hässleholm AB överträtt förbudet i 12 § andra stycket LOH. Utredningen avslutades i december 2023 med anledning av att Dagab Hässleholm AB uppgett att hanteringen av inköp flyttats till Dagab och att den aktuella handelsmetoden därmed inte längre tillämpades.

text: 3. Mot denna bakgrund inledde Konkurrensverket en utredning i september 2024. Syftet med utredningen har varit att utreda om Dagab tillämpar en handelsmetod som är förbjuden enligt LOH.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 4. Konkurrensverket har under utredningen inhämtat handlingar från Dagab i form av avtal, fakturor och listningsbesked. Vidare har Konkurrensverket inhämtat yttranden från Dagab.

text: Vad Dagab framfört i utredningen

text: 5. Dagab har sammanfattningsvis framfört följande i sina yttranden.

text: 6. Dagab är ett grossistföretag som ingår i Axfood-koncernen och som ansvarar bland annat för koncernens sortiment, inköp, lagerhållning och transport. I sin verksamhet tillämpar Dagab rutiner för att undvika eller minimera restlager av märkesvaror . Den volym varor som ändå återstår efter ett revideringsbeslut, med innebörden att en viss artikel ska utgå, ska fördelas från Dagabs lager och säljas i Axfood-anslutna dagligvarubutiker.

text: Totalt omfattas omkring 1 400 leverantörer av både livsmedel och så kallad non-food av villkoren för restlagerhantering.

text: 7. Restlagerhantering aktualiseras vid revidering av rådande sortiment. Vad gäller indelning i artikelkategorier (exempelvis kolonial eller fryst) samt de tidsramar som tillämpas följer Dagab ECR:s rekommendationer om tidsfönster vid sortimentsrevidering. Inom respektive artikelkategori förekommer således ett antal bestämda datum per år då sortimentet får revideras.

text: 8. Dagab har uppgett att syftet med restlagerhanteringen är att snabbt göra plats för nya artiklar och nytt sortiment, både på Dagabs lager och i butik. Utgående artiklar rabatteras ut för att uppnå en så hög försäljningstakt som möjligt.

text: 9. Rutinen för restlagerhantering innebär att leverantörer ett antal veckor innan revideringsdatumet får besked i form av ett listningsbesked om vilka varor som ska utgå ur sortimentet. Rabatterna beräknas på avlistade varor som finns kvar i samtliga Dagabs lager med hjälp av en beräkningsmetod som baseras på förväntad säljkraft i butik. Efter beslut och fördelning av återstående kollin ansvarar Dagab för orderläggning och leverans till respektive butik.

text: 10. Enligt Dagab har leverantörer som berörs av restlagerhantering tillgång till uppgifter om volymen varor som maximalt kan komma att omfattas via leverantörsportalen. Leverantören har också tillgång till uppgifter om den potentiellt högsta kostnaden för hanteringen samt vilken tidsperiod som är aktuell för utförsäljning. Dagab har uppgett att leverantören genom den efterföljande faktureringen för restlagerhanteringen får uppgift om den exakta tidsperioden under vilken artiklarna rabatteras ut. I Dagabs leverantörsportal framgick vidare, som anges ovan, att vissa kostnader för restlagerhantering skulle delas mellan Dagab och berörd leverantör.

text: 11. I januari 2025 har Dagab inkommit med ett yttrande enligt vilket företaget har beslutat att upphöra med att fakturera sina leverantörer för restlager vid avlistning av artiklar. Det avtalsvillkor som tidigare framgått av leverantörsportalen om att kostnaden för restlagerhantering ska delas mellan Dagab och leverantören har tagits bort.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Rättslig reglering m.m.

text: 12. LOH syftar till att skydda leverantörer av jordbruks- och livsmedelsprodukter mot vissa otillbörliga handelsmetoder och gäller vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter om köparen eller leverantören är etablerad i Sverige (1 och 2 §§ LOH). För att lagen ska vara tillämplig när en köpare inte är en myndighet eller en offentlig aktör krävs att köparen har en årsomsättning som överstiger två miljoner euro.

text: 13. I 12 § LOH finns en uppräkning av handelsmetoder som är förbjudna om köparen och leverantören inte klart och tydligt har avtalat om dem i förväg. 12 § utgör den så kallade ”gråa listan” i LOH, enligt vilken vissa handelsmetoder alltså kan vara tillåtna om parterna avtalat klart och tydligt om dessa i förväg. Detta skiljer sig från förbuden i 5 § LOH som gäller oavsett omständigheter.

text: 14. Enligt 12 § andra stycket LOH är en handelsmetod som innebär att leverantören ska bära hela eller en del av kostnaden för rabatter på jordbruks- och livsmedelsprodukter som köparen säljer som en del av en marknadsföringskampanj förbjuden. Förbudet gäller om (1) köparen och leverantören inte klart och tydligt har avtalat om handelsmetoden i förväg, och (2) köparen inte innan kampanjen inleds anger under vilken tidsperiod som åtgärderna ska genomföras och den förväntade mängd produkter som kommer beställas.

text: 15. Konkurrensverket har i tidigare beslut uttalat att begreppet marknadsföringskampanj i 12 § andra stycket LOH ska tolkas vidsträckt och inte begränsas till säljfrämjande åtgärder där rabatterna kommuniceras på visst sätt. Bestämmelsens tillämpningsområde är inte heller beroende av hur den aktuella köparen rubricerar eller kategoriserar en handelsmetod eller ett agerande. Att rabattera en produkt i syfte att sälja ut ett visst parti bör till sin natur utgöra en säljfrämjande åtgärd. Enligt Konkurrensverket kan rabatter inom ramen för en restlagerhantering utgöra en säljfrämjande åtgärd.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 16. Dagab är ett företag som är etablerat i Sverige som är verksamt bland annat inom handel med livsmedel och andra dagligvaror. Företaget har 2023 haft en omsättning som överstigit två miljoner euro. LOH är

text: följaktligen tillämplig på Dagabs köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter.

text: 17. Dagab anser, som tidigare redovisats, att restlagerhanteringen följer en avtalad process där leverantörer som berörs vid respektive revideringstillfälle får information om dels under vilken tidsperiod de säljfrämjande åtgärderna ska genomföras, dels den mängd artiklar som kommer omfattas. Eftersom informationen är tillgänglig via leverantörsportalen behövs enligt Dagab ingen ytterligare kommunikation mellan Dagab och leverantören.

text: 18. Dagabs restlagerhantering har inneburit att leverantörer ska bära en del av kostnaden för rabatter som Dagab erbjuder sina kunder på leverantörernas produkter. Begreppet ”marknadsföringskampanj” i 12 § andra stycket ska som angetts ovan tolkas vidsträckt och inte begränsas till säljfrämjande åtgärder där rabatterna kommuniceras på visst sätt. Enligt Konkurrensverket har rabatterna inom ramen för Dagabs restlagerhantering sannolikt utgjort en säljfrämjande åtgärd för vilken leverantörer bar del av kostnaden. Dagabs rutin för restlagerhantering som granskats i utredningen är således en handelsmetod som innebär att leverantören bär hela eller en del av kostnaden för rabatter på jordbruksoch livsmedelsprodukter som köparen säljer som en del av en marknadsföringskampanj enligt 12 § andra stycket LOH.

text: 19. I likhet med övriga handelsmetoder i den gråa listan ska det finnas en klar och tydlig överenskommelse mellan köparen och leverantören om metodens tillämpning. Till skillnad från övriga bestämmelser i 12 § LOH är köparen enligt andra stycket också skyldig att ge leverantören en prognos om de varor som kommer att beställas och därmed omfattas av kostnadsdelningen.

text: 20. Konkurrensverket noterar att Dagab under pågående utredning har uppgett att företaget beslutat att upphöra med handelsmetoden och att den aktuella bestämmelsen om att kostnaden för restlagerhantering ska delas mellan Dagab och leverantören har tagits bort från villkoren i Dagabs digitala leverantörsportal. Den aktuella handelsmetoden tillämpas således inte längre av Dagab.

text: 21. Konkurrensverket finner mot denna bakgrund att det inte är motiverat att fortsätta utredningen i syfte att ta ställning till om restlagerhanteringen varit klart och tydligt avtalad i förväg med aktuella leverantörer och om leverantörerna fått en prognos om den mängd varor som kommer att beställas samt fått besked om under vilken tidsperiod de säljfrämjande

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Michaela Binning. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift. Marie Östman

text: Beslutet att inte utreda saken ytterligare kan inte överklagas

text: Detta beslut kan inte överklagas, se

text: och

text: 8 §§

text: förordningen (

text: ) om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter. Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - leveransvägran ridutrustning

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsning – leveransvägran ridutrustning

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 10 september 1998 anfört klagomål över att Bengt Olander Textil AB, Ulricehamn, bl.a. upphört att leverera utrustning för ridsport.

text: Konkurrensverket har inhämtat yttrande från Edward Olander, som uppger att ett misstag föreligger. Det finns inga skäl till leveransavstängning. När kopia på registreringsbevis hos PRV erhållits kommer, efter sedvanlig kreditprövning, varor att levereras.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket inte några ytterligare åtgärder i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göranson. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Lennart Göranson

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

title: Samarbete försäkringsbolagen - avställning fordon

text: Er skrivelse om Trafikföräkringsföreningen

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 20 augusti 2001 anfört klagomål över att Trafikförsäkringsföreningen (TFF), som det får förstås, bryter mot EU:s konkurrenslagstiftning genom att debitera Er en trafikförsäkringsavgift för en period då Ert fordon saknat trafikförsäkring.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Vad gäller den trafikförsäkringsavgift TFF debiterat Er med stöd av 31 § trafikskadelagen är ärendet anmält till Stockholms tingsrätt. Det ankommer inte på Konkurrensverket att pröva ärenden av denna art. Inte heller i övrigt är det som anförts i Er skrivelse av sådan art att det kan prövas med utgångspunkt i den lagstiftning verket har att tillämpa.

text: Konkurrensverket vidtar ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Hjo kommun

title: Tillsyn enligt LOU gällande Hjo kommun avseende entreprenadarbeten för VA-underhåll och reparationer

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; Hjo kommuns köp av entreprenadarbeten

text: Konkurrensverkets beslut

text: Hjo kommun (kommunen) har agerat i strid med

text: 19 kap. 6 §

text: och

text: 12 kap.

text: 16 §§

text: i lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU), genom att inte annonsera och dokumentera sina inköp av entreprenadarbeten under 2021. Då förutsättningar för detta saknades, utgör det en otillåten direktupphandling.

text: Kommunen förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Konkurrensverket förutsätter att kommunen i den mån det inte redan skett, vidtar åtgärder för att säkerställa att kommunens anskaffningar av entreprenadarbeten sker i enlighet med upphandlingslagstiftningen. Kommunens åtgärder i detta syfte kan komma att följas upp genom förnyad tillsyn.

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: 1. I oktober 2021 uppmärksammade Konkurrensverket genom ett tips att kommunen regelbundet köper in entreprenadarbeten utan föregående annonsering. Konkurrensverket inledde mot den bakgrunden en granskning.

text: 2. Kommunen har under utredningen bland annat uppgett att muntliga överenskommelser ingåtts med två leverantörer inför verksamhetsåret 2021 avseende köp av entreprenadarbeten. Kommunen har kommit överens med den ena leverantören om en ungefärlig omfattning av arbeten som skulle ske under året. Entreprenadarbeten har därefter huvudsakligen beställts genom löpande avrop. Kommunen har även köpt entreprenadarbeten vid akuta vattenläckor och motsvarande av denna leverantör. Kommunen har vidare, i samband med mindre arbeten, köpt entreprenadarbeten av den andra leverantören. Entreprenadarbetena har enligt kommunen avsett bland annat diverse markarbeten på parkeringar eller i parker, trädplantering samt anläggande av mindre utbyggnad av nät för vatten och avlopp. Parkarbeten och återställning av grönytor efter bland annat VA- eller elarbeten har även förekommit.

text: 3. Kommunen har enligt egen uppgift inte dokumenterat överenskommelserna som gjordes inför 2021 eller avropen som gjordes under 2021.

text: 4. Enligt kommunen omfattas köpen av entreprenadarbeten som gjordes under 2021 till viss del av LOU och till viss del av lagen (

text: ) om upphandling inom försörjningssektorerna (LUF). Vidare har kommunen uppgett att man bedömt det vara möjligt att genomföra de aktuella köpen utan föregående annonsering eftersom värdet av köpen beräknades understiga tillämpliga direktupphandlingsgränser.

text: 5. Konkurrensverket noterar att kommunen, under tiden utredningen har pågått, har annonserat en upphandling av maskintjänster.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig reglering

text: 6. Med begreppet kontrakt avses ett avtal med ekonomiska villkor som ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter eller enheter och en eller

text: flera leverantörer och som avser leverans av varor, tillhandahållande av tjänster eller utförande av byggentreprenad.

text: 7. Med begreppet ramavtal avses ett avtal som ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter eller enheter och en eller flera leverantörer i syfte att fastställa villkoren i kontrakt som senare ska tilldelas under en given tidsperiod. Förekomsten av ett ramavtal förutsätter inte nödvändigtvis att det föreligger ömsesidiga åtaganden. Eftersom definitionen av begreppet ramavtal förutsätter att det rör sig om villkor för senare tilldelning av ”kontrakt” krävs det dock att det i vart fall senast efter avrop uppstår ömsesidiga rättsligt bindande åtaganden om anskaffning som innebär att en leverantör åtar sig att tillhandahålla en vara, tjänst eller byggentreprenad till en upphandlande myndighet eller enhet och myndigheten i utbyte åtar sig att utge ersättning för det som tillhandahålls.

text: 8. Ett ramavtal uppstår således när en upphandlande myndighet eller enhet och en leverantör avtalar om villkoren för senare avrop avseende viss vara, tjänst eller byggentreprenad, i syfte att senare, vid avrop enligt dessa villkor, tilldela kontrakt i den mening som avses i LOU och LUF.

text: 9. LOU är tillämplig på upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter och enheter i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt. Upphandling inom försörjningssektorerna, det vill säga upphandling för verksamheter inom områdena vatten, energi, transporter eller posttjänster, är däremot undantaget från LOU och regleras i stället av LUF.

text: 10. Ett kontrakt som avser såväl upphandling som regleras i LOU som upphandling som regleras i LUF utgör ett så kallat blandat kontrakt. Om ett blandat kontrakt inom en och samma verksamhet innefattar delar som kan särskiljas objektivt utgör det ett delbart kontrakt. Om delarna inte kan särskiljas objektivt utgör det ett odelbart kontrakt. Om ett delbart kontrakt omfattar upphandling som regleras i LUF och upphandling som regleras i annan lag, får den upphandlande enheten välja att tilldela separata kontrakt

text: för de olika delarna eller ett enda kontrakt. I det fall ett delbart blandat kontrakt tilldelas som ett enda kontrakt ska LUF som huvudregel tillämpas på kontraktet. Vid tilldelning av ett odelbart blandat kontrakt ska de bestämmelser som gäller för kontraktets huvudföremål tillämpas. Om det inte är objektivt möjligt att avgöra vilken verksamhet som kontraktet huvudsakligen rör och kontraktet till någon del rör verksamhet som regleras i LOU, ska kontraktet tilldelas i enlighet med bestämmelserna i den lagen.

text: 11. Med byggentreprenadkontrakt avses bland annat kontrakt som avser utförande eller både projektering och utförande av arbete som är hänförligt till en verksamhet som anges i bilaga 1 till LOU.

text: 12. Huvudregeln enligt LOU och LUF är att avtal ska föregås av annonsering och att alla leverantörer ska få möjlighet att lämna, respektive ansöka om att få lämna, anbud. För att avtal med ett värde som överstiger direktupphandlingsgränsen ska kunna ingås utan föregående annonsering krävs att något av de särskilt angivna undantagen i LOU respektive LUF är tillämpligt. Undantagen från skyldigheten att annonsera upphandlingar ska tolkas restriktivt.

text: 13. År 2021 var direktupphandlingsgränsen för byggentreprenader enligt LOU 615 312 kronor och 1 142 723 kronor enligt LUF.

text: 14. Värdet av en upphandling är det totala belopp som enligt den upphandlande myndighetens eller enhetens uppskattning ska betalas enligt de varukontrakt, tjänstekontrakt eller byggentreprenadkontrakt som ingår i upphandlingen. När värdet bestäms ska options- och förlängningsklausuler som anges i något av upphandlingsdokumenten inbegripas som om de hade utnyttjats. Vidare ska de premier och ersättningar som den upphandlande myndigheten eller enheten planerar att betala till anbudssökande eller

text: anbudsgivare räknas in i värdet. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt.

text: 15. I värdet av en upphandling av en byggentreprenad ska det, utöver det belopp som ska betalas för entreprenaden, ingå värdet av varor och tjänster som den upphandlande myndigheten eller enheten tillhandahåller entreprenören och som är nödvändiga för att entreprenaden ska kunna fullgöras.

text: 16. Värdet av ett ramavtal ska uppskattas till det högsta sammanlagda värdet av samtliga kontrakt som planeras inom ramen för ramavtalet.

text: 17. En upphandlande myndighet eller enhet är skyldig att dokumentera genomförandet av upphandlingar. Dokumentationen ska vara tillräcklig för att motivera myndighetens eller enhetens beslut under upphandlingens samtliga skeden.

text: 18. Dokumentationen bör enligt Konkurrensverket som ett minimum innehålla följande uppgifter:  den upphandlande myndigheten eller enhetens namn och organisationsnummer  föremålet för upphandlingen

text:  hur konkurrensen tagits till vara (till exempel annonsering eller vid direktupphandling ett meddelande på myndighetens webbplats)  vilka leverantörer som tillfrågats och hur många som lämnat anbud

text:  vilken leverantör som tilldelats kontraktet eller ramavtalet (och organisationsnummer) samt det viktigaste skälet för tilldelningen  avtalets (uppskattade) värde och,

text:  tidpunkten när kontraktet genomförs eller avtalets löptid.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 19. Konkurrensverket bedömer att de köp som är föremål för granskning i detta beslut utgör byggentreprenadtjänster enligt bilaga 1 till LOU.

text: 20. Kommunen har under utredningen uppgett att överenskommelser med två leverantörer slutits inför verksamhetsåret 2021 avseende entreprenadarbeten. Kommunen har gjort löpande beställningar från leverantörerna under året i takt med att behov uppstått. Mot bakgrund av det bedömer Konkurrensverket att överenskommelserna har karaktären av ett ramavtal från vilket kommunen har avropat.

text: 21. Kommunens köp av entreprenadarbeten har avsett behov inom såväl den klassiska sektorn (LOU-arbeten) som försörjningssektorn (LUF-arbeten) till ett samlat värde om cirka 5 621 000 kronor exklusive mervärdesskatt (värdet fördelar sig till cirka hälften på respektive kategori av arbeten).

text: 22. Som konstaterats ovan, kan kommunens överenskommelser med leverantörerna i fråga betraktas som ett ramavtal. Ramavtalet utgör ett blandat kontrakt då antingen LOU eller LUF kan bli tillämplig på avrop beroende på inom vilken verksamhet ett visst behov uppstår, se punkt 2 ovan. Konkurrensverket noterar även att avrop som avser arbeten hänförliga till såväl försörjningssektor som klassisk sektor, vilka svårligen kan särskiljas objektivt, har förekommit. Mot bakgrund av detta och då värdet mellan LOU- respektive LUF-arbeten endast marginellt skiljer sig åt, bedömer Konkurrensverket att ramavtalet utgör ett odelbart blandat kontrakt vars huvudsakliga kontraktsföremål är svårt att fastställa. Med stöd av bestämmelsen i

text: 2 kap. 24 § 1

text: LUF anser därför Konkurrensverket att ramavtalet omfattas av LOU. Anskaffningen av entreprenadarbetena borde därför som huvudregel ha annonserats enligt

text: 19 kap. 6 §

text: LOU.

text: 23. Även om det aktuella avtalet skulle anses vara delbart, saknar detta betydelse för bedömningen av frågan om avtalet tilldelats genom en otillåten direktupphandling. Detta med anledning av att direktupphandlingsgränsen enligt LOU och LUF likväl överstigs om tjänsterna hade upphandlats separat.

text: 24. Kommunen har inte åberopat något undantag från annonseringsskyldigheten men har anfört att köpen direktupphandlades eftersom värdet beräknades understiga tillämpliga direktupphandlingsgränser.

text: 25. Med anledning av ovan, och då inget annat undantag från

text: 19 kap. 6 §

text: LOU bedöms vara tillämpligt, anser Konkurrensverket sammanfattningsvis att kommunen har brutit mot annonseringsskyldigheten.

text: 26. I utredningen av ärendet har det framkommit att kommunen inte har den typ av dokumentation som redogjorts för i punkten 15 ovan avseende de ingångna avtalen eller beställningarna, som kommunen enligt uppgift har gjort muntligen. Bristen på dokumentation har försvårat Konkurrensverkets arbete med att bedriva tillsyn över upphandlingslagstiftningen i det aktuella ärendet. Bland annat har det omöjliggjort för Konkurrensverket att fastställa vid vilken tidpunkt kommunen har ingått överenskommelsen inför 2021 och när överenskommelser har skett vid avrop. Brister i eller avsaknad av dokumentation om direktupphandlingar medför en ökad risk för oegentligheter och otillbörlig påverkan. Det hindrar även leverantörer från att tillvarata sina rättigheter enligt rättsmedelsdirektivet. En sådan brist försvårar också avsevärt möjligheten för en upphandlande myndighet eller enhet att göra uppföljningar av inköp och att avgöra om inköp överstiger direktupphandlingsgränsen eller inte. Bristande dokumentation försvårar även tillsynsmyndigheternas arbete med att genomföra och granska utredningar och allmänhetens möjligheter till insyn i det offentligas anskaffningar.

text: 27. Sammanfattningsvis bedömer Konkurrensverket att kommunen, genom att inte i tillräcklig omfattning dokumentera sina köp av entreprenadarbeten, har brutit mot dokumentationsplikten enligt 12 kap. 14–

text: 16 §

text: LOU.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn över LOU. I tillsynen ingår att verka för en enhetlig lagtillämpning samt att uppmärksamma och förebygga regelöverträdelser.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med LOU.

text: Konkurrensverket kan då sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos

text: myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit föredragande jurist Sara Ståhl.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär. Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.


motpart: Joson ab

title: Underprissättning vid uthyrning av filmteknisk utrustning

text: Er skrivelse om missbruk på marknaden för uthyrning av filmteknisk utrustning

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 23 augusti 2002 hemställt att verket ålägger Filmhuset AB att upphöra med att påtvinga andra aktörer på marknaden oskäliga försäljningspriser och andra affärsvillkor.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. För att verket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Konkurrensverket anser att vad som anförts i Er skrivelse inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i den lagstiftning verket har att tillämpa eller eljest närmare granska de förhållanden som påtalas i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Konkurrensverket vill påminna om att när verket i ett visst fall beslutar att inte meddela något åläggande enligt

text: 23 §

text: KL uppkommer en subsidiär talerätt. Den innebär att de berörda företagen får väcka talan vid Marknadsdomstolen och begära att domstolen meddelar ett åläggande.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch