motpart: Region Gotland

title: Region Gotland – informationsansvaret enligt LOV

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om valfrihetssystem; Region Gotlands informationsansvar i valfrihetssystem avseende Vårdval primärvård Gotland

text: Konkurrensverkets beslut

text: Region Gotland har i sitt valfrihetssystem avseende Vårdval primärvård Gotland brustit i sitt informationsansvar enligt

text: 9 kap. 1 § lagen (2008:962)

text: om valfrihetssystem, LOV.

text: Region Gotland förtjänar kritik för att inte ha vidtagit de åtgärder som krävs för att säkerställa att enskilda ges information i enlighet med 9 kap. 1 § LOV.

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: 1. I mars 2022 uppmärksammande Konkurrensverket genom sin omvärldsbevakning att Region Gotland (regionen) har ett annonserat valfrihetssystem avseende Vårdval primärvård Gotland och att regionen på 1177.se endast lämnar information om leverantörernas kontaktuppgifter, geografiska placering (genom kartan på 1177.se), driftsform och en kortare verksamhetsbeskrivning under rubriken ”Om Oss”. Därtill lämnar regionen information om leverantörerna på sin webbplats i form av en uppräkning av de godkända leverantörerna och länkar till deras webbplatser.

text: 2. Konkurrensverket inledde mot den bakgrunden en granskning och har bedömt den information som lämnas på 1177.se, på regionens webbplats och i pappersform.

text: 3. Regionen har under utredningen bland annat uppgett följande.

text: 4. Regionen har ett valfrihetssystem avseende Vårdval primärvård Gotland och har avtal med två leverantörer. Regionen lämnar information om leverantörerna till enskilda på såväl 1177.se som regionens webbplats. Någon annan information än den Konkurrensverket har noterat lämnas inte på 1177.se och regionens webbplats.

text: 5. Det är leverantörerna som beskriver sin verksamhet på 1177.se, men informationen granskas av en kommunikatör. Regionen bedömer att informationen som lämnas på leverantörernas webbplatser är saklig, men kan tillstå att jämförbarheten mellan leverantörerna brister. Regionen avser att se över detta i dialog med leverantörerna och särskilt lyfta bestämmelsen om informationen och just jämförbarheten under kommande möten.

text: 6. Regionen lämnar inte någon information i pappersform utöver att regionen varje månad skickar information om valfrihetssystemet till nyinflyttade. Där lämnas information om vilka valbara leverantörer som finns och det lämnas även en blankett för val av leverantör. I övrigt får enskilda den information som leverantörerna ska lämna i samband med sin ansökan till valfrihetssystemet. Det finns dock inte någon sådan ifylld blankett för de två godkända leverantörerna och blanketten har inte heller efterfrågats av någon.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig reglering 7. Valfrihetssystem enligt LOV kan tillämpas på bland annat omsorgs- och stödverksamhet för äldre och för personer med funktionsnedsättning samt på hälso- och sjukvårdstjänster. Enligt 1 kap. 1 § LOV avses med valfrihetssystem ett förfarande där enskilda har rätt att välja den leverantör som ska utföra tjänsten och som en upphandlande myndighet godkänt och

text: tecknat kontrakt med. En förutsättning för att ett valfrihetssystem ska få positiva effekter på kvalitet, brukarinflytande och kostnadseffektivitet är att enskilda ges en reell möjlighet att välja utförare. För att kunna välja krävs att enskilda ges möjlighet att göra rationella val utifrån egna behov och preferenser. Detta kräver tillgänglig och jämförbar information om valalternativen.

text: 8. Enligt 9 kap. 1 § LOV ska den upphandlande myndigheten till enskilda lämna information om samtliga leverantörer som myndigheten tecknat kontrakt med inom ramen för ett valfrihetssystem. Informationen som lämnas ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. En anledning till att ett stort informationsansvar har lagts på den upphandlande myndigheten är att tjänsterna är av sådan art att regelrätt marknadsföring inte ger medborgarna tillräcklig information för att göra ett välgrundat val i en fråga som är av stor betydelse för enskilda.

text: 9. Enligt förarbetena ansvarar regionen för att alla enskilda, det vill säga brukare, patienter eller invånare oavsett fysisk eller psykisk kapacitet får en så fullgod information som möjligt om de olika valbara leverantörerna. Detta innebär att informationen måste anpassas till den individ som ska välja.

text: 10. Informationen ska vara saklig, vilket bland annat innebär att informationen ska vara konkurrensneutral och inte vara till fördel för någon eller några leverantörer.

text: 11. Informationen ska vara relevant vilket exempelvis kan innebära att enskilda får information om vilka tjänster leverantörerna tillhandahåller, information om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Vidare bör enskilda få information om leverantörens verksamhetsmål och speciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarundersökningar.

text: 12. Vidare är det viktigt att informationen ska vara jämförbar för att enskilda ska kunna göra ett aktivt val. Det är därför viktigt att regionen i informationsmaterialet presenterar eventuella skillnader i inriktning och kompetens mellan leverantörerna.

text: 13. Informationen ska även vara lättillgänglig vilket innebär att den ska finnas tillgänglig på ett lätt och enkelt sätt, bland annat på regionens webbplats, genom informationsfoldrar och muntligen.

text: Konkurrensverkets bedömning 14. Konkurrensverket bedömer att regionen brustit i sitt informationsansvar enligt 9 kap. 1 § LOV. Konkurrensverket utvecklar sin bedömning nedan.

text: 15. Det är regionen som är huvudansvarig för att lämna information till enskilda om leverantörerna i valfrihetssystemet. Informationen ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. Detta innebär bland annat att en länk eller annan hänvisning till sådan information som lämnas på respektive leverantörs webbplats inte utgör sådan information som fullgör regionens informationsansvar enligt LOV. Detta innebär också att den typen av verksamhetsbeskrivningar där leverantörerna själva beskriver sin verksamhet utan att kraven på bland annat saklighet och jämförbarhet säkerställs, inte heller uppfyller regionens informationsansvar enligt LOV.

text: 16. Som redogjorts för ovan (punkten 11) bör den information som enskilda får av regionen avse vilka tjänster leverantörerna tillhandahåller, information om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Vidare bör enskilda få information om leverantörens verksamhetsmål och speciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarundersökningar.

text: 17. På 1177.se lämnar regionen information om leverantörernas kontaktuppgifter, geografiska placering och driftsform. Dessa uppgifter går inte att likställa med den ovan beskrivna informationen.

text: 18. På regionens egen webbplats finns de godkända leverantörerna uppräknade med en hänvisning till respektive leverantörs webbplats. Som konstaterats ovan går dessa uppgifter inte heller att likställa med den information som regionen är ansvarig för att lämna. I sammanhanget kan dock noteras att uppgifterna ger enskilda en möjlighet att få tillgång till kompletterande information om en leverantör, vilket är positivt.

text: 19. Information som lämnas till enskilda enligt LOV ska även vara lättillgänglig. Det innebär att informationen ska finnas på regionens webbplats, i pappersform genom exempelvis utskrifter eller informationsfoldrar men även kunna ges muntligen. Konkurrensverket noterar att regionen inte lämnar information om leverantörerna i pappersform och därmed inte i den

text: omfattning som LOV kräver. Att skicka information till nyinflyttade om vilka valbara leverantörer som finns är inte tillräckligt.

text: 20. Konkurrensverket bedömer sammanfattningsvis att regionen inte har uppfyllt sitt informationsansvar enligt 9 kap. 1 § LOV.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn över LOV. I tillsynen ingår att verka för en enhetlig lagtillämpning samt att uppmärksamma och förebygga regelöverträdelser.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med LOV. Konkurrensverket kan då sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär. Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit sakkunnig jurist, Mahshid Sepahvand.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrift.

text: Kopia

text: Hälso- och sjukvårdsnämnden Region Gotland


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Får inte visas i e-diariet

publisher: Konkurrensverket

title: Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete - virkestransporter

org: kkv

text: Angående Era skrivelser och e-mail till Konkurrensverket

type: rubrik

text: Ni har sedan hösten 2001 sänt ett antal email till Konkurrensverket med information om i första hand kartellsamverkan rörande virkestransporter.

type: stycke

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: KL innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (6 §) och mot missbruk av dominerande ställning (19 §). Enligt 6 § är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Ärendet är härmed avslutat för Konkurrensverkets del.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

type: avgorande


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

motpart: Svecon Freight AB, Gestrike Invest AB, Sören Thyr Harbour Departement AB

title: Påstått konkurrensproblem - hamnverksamhet

text: Påstådd konkurrensbegränsning i Gävle hamn

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer att inom ramen för ett initiativärende vidare utreda Gävle kommun med dotterbolags agerande i samband med uppförande och drift av nytt stuffningsmagasin samt Gävle kommuns med dotterbolags drift av kombiterminal. Konkurrensverket kommer inte att utreda övriga frågor väckta inom ramen för ärende dnr 227/2010 och dnr 229/2010.

text: Ärendet

text: Svecon Freight AB, Gästrike Invest AB, Sören Thyr Harbour Department AB (tillsammans ”Svecon m.fl.”) har i sitt klagomål (dnr 227/2010) bland annat gjort gällande att drift av kombiterminal och stuffningsmagasin inte ryms inom den kommunala kompetensen, att driften snedvrider och hämmar konkurrensen i hamnen och att dessa verksamheter omfattas av bestämmelserna i

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: (”KL”) om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (

text: 3 kap.

text: 28 §§

text: Svecon m.fl. har hemställt att Konkurrensverket utreder frågan och i enlighet med

text: 3 kap. 32 §

text: KL yrkar att Stockholms tingsrätt meddelar förbud för Gävle kommun att sköta driften av Gävle Hamn AB:s kombiterminal och stuffningsmagasin i egen regi.

text: Under handläggningen av ärende med dnr 227/2010 har uppgifter inhämtats från såväl Svecon m.fl. som Gävle Hamn AB.

text: Gävle Containerterminal AB (”GCT”) har i sitt klagomål (dnr 229/2010) också gjort gällande att driften av kombiterminalen strider mot den kommunala kompetensen, att den snedvrider eller hämmar konkurrensen och att verksamheten är sådan som avses i 3 kap. 27-28 §§ KL.

text: GCT har hemställt att Konkurrensverket i enlighet med

text: 3 kap. 32 §

text: KL yrkar att Stockholms tingsrätt skall meddela slutligt såväl som interimistiskt förbud för Gävle kommun att vid vite driva kombiterminalverksamhet.

text: Under handläggningen av ärende med dnr 229/2010 har uppgifter inhämtats från såväl GCT som Gävle Hamn AB.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den eller de frågor som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande och om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Konkurrensverket finner anledning att ytterligare utreda Gävle kommun med dotterbolags agerande i samband med uppförande och drift av nytt stuffningsmagasin samt Gävle kommuns med dotterbolags drift av kombiterminal i Gävle hamn.

text: Konkurrensverkets fortsatta utredning av huruvida

text: konkurrenslagen

text: kan tillämpas på ovan beskrivna agerande respektive verksamheter i Gävle hamn kommer att ske inom ramen för verkets initiativärende med dnr [**]/2010. Detta innebär att Konkurrensverkets ärenden med dnr 227/2010 och 229/2010 kommer att avslutas utan ytterligare utredning.

text: Hur ni kan gå vidare

text: [Vad blir det för fullföljdshänvisning på detta?? Måste vi ha någon?? Vi tar ju upp allt, lägger bara ihop i ett nytt ärende.]

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Johan Hedelin. Föredragande har varit Rebecca Havgärde.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Stockholms läns landsting och Karolinska institutet – köp av konsulttjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era köp av konsulttjänster. Vi skriver därför av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschefen Mattias Berger. Föredragande har varit Dick Moberg.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Region Skåne

title: Region Skåne – informationsansvaret enligt LOV

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om valfrihetssystem; Region Skånes informationsansvar i valfrihetssystem avseende Psykoterapi i Hälsoval Skåne

text: Konkurrensverkets beslut

text: Region Skåne har i sitt valfrihetssystem avseende Psykoterapi i Hälsoval Skåne brustit i sitt informationsansvar enligt

text: 9 kap. 1 § lagen (2008:962)

text: om valfrihetssystem, LOV.

text: Region Skåne förtjänar kritik för att inte ha vidtagit de åtgärder som krävs för att säkerställa att enskilda ges information i enlighet med 9 kap. 1 § LOV.

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: 1. I mars 2022 uppmärksammande Konkurrensverket genom sin omvärldsbevakning att Region Skåne (regionen) har ett annonserat valfrihetssystem avseende Psykoterapi i Hälsoval Skåne och att regionen på 1177.se endast lämnar information om leverantörernas kontaktuppgifter, geografiska placering (genom kartan på 1177.se), driftsform och en standardiserad text under rubriken ”Om Oss”. Därtill lämnas ytterligare information för vissa av leverantörerna exempelvis under rubriken ”Information till patienten”, där personalens språkkunskaper framgår.

text: 2. Konkurrensverket inledde mot den bakgrunden en granskning och har bedömt den information som lämnas på 1177.se och i pappersform.

text: 3. Regionen har under utredningen bland annat uppgett följande.

text: 4. Regionen har ett valfrihetssystem avseende Psykoterapi i Hälsoval Skåne och har avtal med cirka 260 leverantörer. Region lämnar information om leverantörerna till enskilda på 1177.se. Någon annan information än den Konkurrensverket har noterat lämnas inte på 1177.se.

text: 5. Regionen kontrollerar och följer upp den information som leverantören lämnar på 1177.se och på sin webbplats. Kontrollen består av att se till att informationen som lämnas är saklig, korrekt och lättförståelig samt att vid behov uppmana om förtydligande eller justering vid felaktig information.

text: 6. Syftet med standardiseringen av texten under exempelvis rubriken ”Om Oss” är att informationen ska vara enhetlig och mer överblickbar samt att innehållet ska motsvara gällande avtal. För det fall en leverantör önskar ge annan information som kan vara av värde för patienten, till exempel information om språkkunskaper, ges möjlighet till detta. Sådana tillägg förekommer sällan.

text: 7. Regionen erbjuder ingen uppdaterad och aktuell information i pappersform om leverantörerna. Detta eftersom det tillkommer och avslutas avtal i princip månatligen, varför det vore vanskligt att ha skriftlig information. Regionen lämnar däremot en kortfattad skriftlig information om valfrihetssystemet till enskilda och hänvisar i övrigt till information som finns på regionens webbplats, till exempel förfrågningsunderlaget.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig reglering 8. Valfrihetssystem enligt LOV kan tillämpas på bland annat omsorgs- och stödverksamhet för äldre och för personer med funktionsnedsättning samt på hälso- och sjukvårdstjänster. Enligt 1 kap. 1 § LOV avses med valfrihetssystem ett förfarande där enskilda har rätt att välja den leverantör

text: som ska utföra tjänsten och som en upphandlande myndighet godkänt och tecknat kontrakt med. En förutsättning för att ett valfrihetssystem ska få positiva effekter på kvalitet, brukarinflytande och kostnadseffektivitet är att enskilda ges en reell möjlighet att välja utförare. För att kunna välja krävs att enskilda ges möjlighet att göra rationella val utifrån egna behov och preferenser. Detta kräver tillgänglig och jämförbar information om valalternativen.

text: 9. Enligt 9 kap. 1 § LOV ska den upphandlande myndigheten till enskilda lämna information om samtliga leverantörer som myndigheten tecknat kontrakt med inom ramen för ett valfrihetssystem. Informationen som lämnas ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. En anledning till att ett stort informationsansvar har lagts på den upphandlande myndigheten är att tjänsterna är av sådan art att regelrätt marknadsföring inte ger medborgarna tillräcklig information för att göra ett välgrundat val i en fråga som är av stor betydelse för enskilda.

text: 10. Enligt förarbetena ansvarar regionen för att alla enskilda, det vill säga brukare, patienter eller invånare oavsett fysisk eller psykisk kapacitet får en så fullgod information som möjligt om de olika valbara leverantörerna. Detta innebär att informationen måste anpassas till den individ som ska välja.

text: 11. Informationen ska vara saklig, vilket bland annat innebär att informationen ska vara konkurrensneutral och inte vara till fördel för någon eller några leverantörer.

text: 12. Informationen ska vara relevant vilket exempelvis kan innebära att enskilda får information om vilka tjänster leverantörerna tillhandahåller, information om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Vidare bör enskilda få information om leverantörens verksamhetsmål och speciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarundersökningar.

text: 13. Vidare är det viktigt att informationen ska vara jämförbar för att enskilda ska kunna göra ett aktivt val. Det är därför viktigt att regionen i informationsmaterialet presenterar eventuella skillnader i inriktning och kompetens mellan leverantörerna.

text: 14. Informationen ska även vara lättillgänglig vilket innebär att den ska finnas tillgänglig på ett lätt och enkelt sätt, bland annat på regionens webbplats, genom informationsfoldrar och muntligen.

text: Konkurrensverkets bedömning 15. Konkurrensverket bedömer att regionen brustit i sitt informationsansvar enligt 9 kap. 1 § LOV. Konkurrensverket utvecklar sin bedömning nedan.

text: 16. Det är regionen som är huvudansvarig för att lämna information till enskilda om leverantörerna i valfrihetssystemet. Informationen ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. Detta innebär bland annat att en länk eller annan hänvisning till sådan information som lämnas på respektive leverantörs webbplats inte utgör sådan information som fullgör regionens informationsansvar enligt LOV. Detta innebär också att den typen av information som leverantörerna själva lämnar om exempelvis språkkunskaper utan att kraven på bland annat saklighet och jämförbarhet säkerställs, inte heller uppfyller regionens informationsansvar enligt LOV. Att lämna information om tjänsteutbudet enligt gällande avtal som är standardiserad och lika för samtliga leverantörer är inte jämförbart och föranleder ingen annan bedömning.

text: 17. Som redogjorts för ovan (punkten 12) bör den information som enskilda får av regionen avse vilka tjänster leverantörerna tillhandahåller, information om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Vidare bör enskilda få information om leverantörens verksamhetsmål och speciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarundersökningar.

text: 18. På 1177.se lämnar regionen information om leverantörernas kontaktuppgifter, geografiska placering, driftsform och information om tjänsteutbudet. Dessa uppgifter går inte att likställa med den ovan beskrivna informationen.

text: 19. På 1177.se finns även en hänvisning till respektive leverantörs webbplats, för det fall leverantören uppgett en sådan länk. Som konstaterats ovan går dessa uppgifter inte heller att likställa med den information som regionen är ansvarig för att lämna. I sammanhanget kan dock noteras att uppgifterna ger enskilda en möjlighet att få tillgång till kompletterande information om en leverantör, vilket är positivt.

text: 20. Information som lämnas till enskilda enligt LOV ska även vara lättillgänglig. Det innebär att informationen ska finnas på regionens webbplats, i pappersform genom exempelvis utskrifter eller informationsfoldrar men

text: även kunna ges muntligen. Konkurrensverket noterar att regionen inte lämnar information om leverantörerna i pappersform och därmed inte i den omfattning som LOV kräver. Att lämna en kortfattad skriftlig information om valfrihetssystemet till enskilda och hänvisa till information som finns på regionens webbplats är inte tillräckligt.

text: 21. Konkurrensverket bedömer sammanfattningsvis att regionen inte har uppfyllt sitt informationsansvar enligt 9 kap. 1 § LOV.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn över LOV. I tillsynen ingår att verka för en enhetlig lagtillämpning samt att uppmärksamma och förebygga regelöverträdelser.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med LOV. Konkurrensverket kan då sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär. Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit sakkunnig jurist Mahshid Sepahvand.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrift.

text: Kopia

text: Koncernkontoret, Avdelning för Hälso- och sjukvårdsstyrning

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning vid installation av bredband - TeliaSonera

text: Du har klagat på att TeliaSonera miss b rukar sin dominerande ställning genom att vägra att ta b ort b ärfrekvensutrustning för att möjliggöra installation av b red b andstjänster.

text: Konkurrensverket b edömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till verket ska granskas närmare. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen.

text: Konkurrensverket har haft liknande klagomål och har då konstaterat att Telia inte är skyldigt att tillhandahålla b red b andstjänster. Telias Bred b andskundtjänst har på förfrågan från verket uppgivit följande. Den som vill ha b red b andtjänster men inte vill ha TeliaSonera som leverantör ska ta kontakt med en annan leverantör av dessa tjänster. Denne ska då kontakta Telia Nät för en utredning av de tekniska möjligheterna att installera b red b andstjänster.

text: Detta ärende är därmed avslutat.

text: Detta b eslut har fattats av konkurrensrådet Bar b ro Fors b erg . Föredragande har varit Björn Lidén .

text: Bar b ro Fors b erg Björn Lidén

text: Detta b eslut pu b liceras på Konkurrensverket s we b b plats.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

beslutstyp: Gryningsräd Avskrivning

motpart: Härjelast AB, Owes Åkeri i Delsbo AB, Skogsfrakt i Delsbo AB, Sten Ferm Transport AB, Ulf Andersson Åkeriaktiebolag, Dala Frakt, Logistik AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Distribution, logistik och transport
Jordbruk, skogsbruk och fiske

title: Härjelast AB m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 76/2006, 228/2006 – Härjelast AB m.fl.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet avskrivet.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Kungsbacka kommun - förfrågan avseende förfrågningsunderlag i LOV- hemtjänst

text: Kungsbacka kommun – förfrågan avseende förfrågningsunderlag i Valfrihetssystem, LOV

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet och kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av Kungsbacka kommuns agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har mottagit synpunkter från leverantören Hemservice i Halland AB, avseende Kungsbacka kommuns förfrågningsunderlag i LOVhemtjänst. Synpunkterna rör i första hand villkor för ekonomisk ersättning samt avsaknaden av betalningssystem.

text: Mot bakgrund av detta har Konkurrensverket, i skrivelse till Kungsbacka kommun, ombett kommunen att inkomma till Konkurrensverket med svar på bl.a. vad avses med beviljad och utförd tid i förfrågningsunderlaget samt motivera om det utgår ersättning för beviljad eller utförd tid.

text: Kungsbacka kommun har besvarat Konkurrensverkets förfrågan och har bland annat angett följande. Frågan kring betydelsen av beviljad och utförd tid har vid olika tillfällen inkommit muntligt till förvaltningarna och har hanterats muntligt vid de specifika tillfällena men det har inte uttryckts behov av dokumentation kring begreppen tidigare. Förvaltningarna har dock under 2014 ansett det viktigt att förtydliga ersättningsbegreppet. För att förtydliga vad det innebär har förvaltningarna gemensamt tagit fram ett dokument till förfrågningsunderlaget. Förtydligandet avser den ekonomiska ersättningen som utgår vid utförandet av insatser inom kundvalet. Detta dokument har används i dialog med kundvalsutförare löpande under våren och presenterades för samtliga utförare.

text: Ersättning med beviljad och utförd tid innebär i praktiken att brukaren ska få tjänsten utförd för att ersättning ska utgå till utföraren. När tjänsten är utförd -11 -044 1 02 , 08-24 55 43 .6 v1 , 5 20 KKV1

text: ersätts utföraren med den tid som är beviljad d.v.s. den tid som handläggarna har uppskattat tidsåtgången till i beställningen till respektive utförare. Detta gäller dock inte för insatser som ledsagning, avlösarservice i hemmet samt social samvaro. I beslut som lämnas till den som ansökt om dessa tre insatsen finns det en tid angivet i den enskildes beslut. Tjänsten kan därmed inte anses utförd om inte timmarna de facto är utförda. Därefter utgår ersättning för den faktiskt utförda tiden/tjänsten. Ersättningen är uppdelad i två ersättningsnivåer och nivåerna är desamma för tätort och landsbygden. Utförare kan välja att erbjuda sina tjänster i hela kommunen eller i några av de olika hemtjänstområden som kommunen fastställt. Det finns för närvarande inget elektroniskt system för att mäta utförd tid utan rapporteringen sker manuellt. Det pågår dialog om att på sikt möjliggöra elektronisk tidmätning. Respektive nämnd ansvarar för att fatta beslut kring frågan efter att ärendet utretts av förvaltningarna.

text: Kommunen har till Konkurrensverket ingett ett ekonomiskt förtydligande daterat den 25 februari 2014, minnesanteckningar från utförarträff daterad den 5 maj 2014 samt ersättningsnivåer från 1 april 2014.

text: Kommunens svar har kommunicerats med Hemservice Halland AB och de anför bl.a. följande. Hemservice i Halland AB har verkat i Kungsbacka kommun alltsedan starten av kundvalsinförandet 2009. De har minst en gång varje år ställt frågan till äldreomsorgen om ersättningssystem och dess tolkning. Kungsbacka kommuns egenregi började redan 2013 arbeta med det nya systemet men de fick bara ett mail med blanketter i december 2013. Hemservice Halland verkar även inom Varberg kommuns kundval, där kommunen använder sig av samma system men kommunen har tydligt i förfrågningsunderlaget och i deras avtal preciserat vad som ska ingå i insatstiden och dess ersättning. Vidare har inte Hemservice i Halland blivit informerade om införandet av nytt redovisningssystem före den 20 december 2013. Kommunen informerar i efterhand sina kunder.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Av den utredning som gjorts hittills gör Konkurrensverket bedömningen att det inte finns tillräckligt som tyder på att det har skett en sådan allvarlig överträdelse som motiverar en vidare utredning i ärendet. Det har inte heller framkommit några andra skäl som gör att Konkurrensverket anser att ärendet bör utredas vidare. Ärendet ska därför avskrivas.

text: Ewa Wennberg Lana Rozbayani Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


motpart: Staffanstorps kommun

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Staffanstorps kommun – informationsansvaret enligt LOV

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om valfrihetssystem; Staffanstorps kommuns informationsansvar i valfrihetssystem avseende hemtjänst

text: Konkurrensverkets beslut

text: Staffanstorps kommun har i sitt valfrihetssystem avseende hemtjänst brustit i sitt informationsansvar enligt

text: 9 kap. 1 § lagen (2008:962)

text: om valfrihetssystem, LOV.

text: Staffanstorps kommun förtjänar kritik för att inte ha vidtagit de åtgärder som krävs för att säkerställa att enskilda ges information i enlighet med 9 kap. 1 § LOV.

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: 1. I mars 2022 uppmärksammande Konkurrensverket genom sin omvärldsbevakning att Staffanstorps kommun (kommunen) har ett annonserat valfrihetssystem avseende hemtjänst och att kommunen på sin webbplats endast lämnar information om de godkända leverantörerna i form av länkar till leverantörernas webbplatser.

text: 2. Konkurrensverket inledde mot den bakgrunden en granskning och har bedömt den information som lämnas på kommunens webbplats och i pappersform.

text: 3. Kommunen har under utredningen uppgett bland annat följande.

text: 4. Kommunen har ett valfrihetssystem avseende hemtjänst och har avtal med fyra leverantörer. Utöver den information som Konkurrensverket har noterat lämnar kommunen på sin webbplats även information om att leverantörerna fyller i kvalitetsberättelser årligen som enskilda kan begära ut via kommunens kansli.

text: 5. Kommunen lämnar informationsblad i pappersform till enskilda. Vad gäller själva utformningen av informationsbladen har kommunen valt rubriker som underlättar för enskilda att jämföra informationen. Kommunen planerar att publicera informationsbladen på sin webbplats.

text: 6. Kommunen har under Konkurrensverkets utredning påbörjat ett arbete för att säkerställa att kommunen framöver uppfyller informationsansvaret enligt LOV.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig reglering 7. Valfrihetssystem enligt LOV kan tillämpas på bland annat omsorgs- och stödverksamhet för äldre och för personer med funktionsnedsättning samt på hälso- och sjukvårdstjänster. Enligt 1 kap. 1 § LOV avses med valfrihetssystem ett förfarande där enskilda har rätt att välja den leverantör som ska utföra tjänsten och som en upphandlande myndighet godkänt och tecknat kontrakt med. En förutsättning för att ett valfrihetssystem ska få positiva effekter på kvalitet, brukarinflytande och kostnadseffektivitet är att enskilda ges en reell möjlighet att välja utförare. För att kunna välja krävs att enskilda ges möjlighet att göra rationella val utifrån egna behov och preferenser. Detta kräver tillgänglig och jämförbar information om valalternativen.

text: 8. Enligt 9 kap. 1 § LOV ska den upphandlande myndigheten till enskilda lämna information om samtliga leverantörer som myndigheten tecknat kontrakt med inom ramen för ett valfrihetssystem. Informationen som lämnas ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. En anledning till att ett stort informationsansvar har lagts på den upphandlande myndigheten är att tjänsterna är av sådan art att regelrätt marknadsföring inte ger medborgarna tillräcklig information för att göra ett välgrundat val i en fråga som är av stor betydelse för enskilda.

text: 9. Enligt förarbetena ansvarar kommunen för att alla enskilda, det vill säga brukare, patienter eller invånare oavsett fysisk eller psykisk kapacitet får en så fullgod information som möjligt om de olika valbara leverantörerna. Detta innebär att informationen måste anpassas till den individ som ska välja.

text: 10. Informationen ska vara saklig, vilket bland annat innebär att informationen ska vara konkurrensneutral och inte vara till fördel för någon eller några leverantörer.

text: 11. Informationen ska vara relevant vilket exempelvis kan innebära att enskilda får information om vilka tjänster leverantörerna tillhandahåller, information om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Vidare bör enskilda få information om leverantörens verksamhetsmål och speciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarundersökningar.

text: 12. Vidare är det viktigt att informationen ska vara jämförbar för att enskilda ska kunna göra ett aktivt val. Det är därför viktigt att kommunen i informationsmaterialet presenterar eventuella skillnader i inriktning och kompetens mellan leverantörerna.

text: 13. Informationen ska även vara lättillgänglig vilket innebär att den ska finnas tillgänglig på ett lätt och enkelt sätt, bland annat på kommunens webbplats, genom informationsfoldrar och muntligen.

text: Konkurrensverkets bedömning 14. Konkurrensverket bedömer att kommunen brustit i sitt informationsansvar enligt 9 kap. 1 § LOV. Konkurrensverket utvecklar sin bedömning nedan.

text: 15. Det är kommunen som är huvudansvarig för att lämna information till enskilda om leverantörerna i valfrihetssystemet. Informationen ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. Detta innebär bland annat att en länk eller annan hänvisning till sådan information som lämnas på respektive leverantörs webbplats inte utgör sådan information som fullgör kommunens informationsansvar enligt LOV. Det innebär också att den typen av informationsblad, som förvisso tagits fram enligt kommunens mall men där leverantörerna själva beskriver sin verksamhet utan att kraven på bland annat saklighet och jämförbarhet säkerställs, inte heller uppfyller kommunens informationsansvar enligt LOV.

text: 16. Som redogjorts för ovan (punkten 11) bör den information som enskilda får av kommunen avse vilka tjänster leverantörerna tillhandahåller, information om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Vidare bör enskilda få information om leverantörens verksamhetsmål och speciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarundersökningar.

text: 17. På kommunens webbplats lämnar kommunen länkar till leverantörernas webbplatser och informerar om att det finns kvalitetsberättelser. Dessa uppgifter går inte att likställa med den ovan beskrivna informationen. I sammanhanget kan dock noteras att uppgifterna om leverantörernas webbplatser ger enskilda en möjlighet att få tillgång till kompletterande information om en leverantör, vilket är positivt.

text: 18. Konkurrensverket bedömer sammanfattningsvis att kommunen inte har uppfyllt sitt informationsansvar enligt 9 kap. 1 § LOV.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn över LOV. I tillsynen ingår att verka för en enhetlig lagtillämpning samt att uppmärksamma och förebygga regelöverträdelser.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med LOV. Konkurrensverket kan då sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit föredragande jurist Anders Larsson. Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrift.

text: Kopia

text: Omsorgsnämnden Staffanstorps kommun Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: MC-Poolen

title: Leveransvägran - mc-utrustning

text: Er skrivelse angående uppsägning av återförsäljaravtal

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 25 februari 2000 hemställde Ni om verkets bedömning av, som det får förstås, omständigheterna kring Grahns AB:s uppsägning av Ert återförsäljaravtal.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. För att verket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, eller i övrigt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


arendetyp: 332 Bedriva tillsyn gällande reglerna för valfrihetssystem

title: Säffle kommun – informationsansvaret enligt LOV

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket startade den 17 mars 2022 ett ärende mot Säffle kommun (kommunen) efter att vi i vår omvärldsbevakning uppmärksammat att kommunen hade ett annonserat valfrihetssystem avseende hemtjänst på Valfrihetswebben men inte lämnade någon information om de godkända leverantörerna i valfrihetssystemet på kommunens webbplats.

text: Konkurrensverket är tillsynsmyndighet över lagen (

text: ) om valfrihetssystem, LOV. I

text: 9 kap. 1 §

text: LOV anges det att den upphandlande myndigheten till enskilda ska lämna information om samtliga leverantörer som myndigheten har tecknat kontrakt med inom ramen för valfrihetssystemet. Informationen ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig.

text: Konkurrensverket skickade en skrivelse till kommunen där kommunen ombads besvara ett antal frågor kring den information om leverantörerna som kommunen lämnar till enskilda. Följande har kommit fram under utredningen.

text: Kommunen har ett pågående valfrihetssystem med en (1) godkänd leverantör. När en enskild blir beviljad hemtjänst informerar biståndshandläggaren om de valbara leverantörerna muntligen samt lämnar en kundvalskatalog med tryckt information. Kommunen har från och med 31 mars 2022 även informationen om den godkända leverantören på kommunens webbplats.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i Konkurrensverkets prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om ert informationsansvar i valfrihetssystemet avseende hemtjänst. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att Säffle kommun endast har en (1) godkänd leverantör i sitt valfrihetssystem och ett ställningstagande i detta ärende kommer inte ge den vägledning vi förutsåg när vi prioriterade ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Therése Westermark. Föredragande har varit föredragande jurist Anders Larsson.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Kopia

text: Socialförvaltningen/Socialnämnden i Säffle kommun

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


title: Tillsyn gällande Region Skåne avseende upphandling relaterad till kvalitetsregister

text: Region Skåne skickas per e-post

text: Region Skånes upphandling relaterad till kvalitetsregister

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Region Skånes upphandlingar av it-tjänster och it-system till kvalitetsregister har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas. ______________________

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket fick inom ramen för sin tillsynsverksamhet in vissa uppgifter om att ett flertal regioner skulle ha gjort inköp relaterade till kvalitetsregister utan att genomföra annonserade upphandlingar.

text: 2. För att undersöka detta närmare öppnade Konkurrensverket ärenden mot upphandlande organisationer med centralt personuppgiftsansvar för nationella kvalitetsregister, däribland Region Skåne, i syfte att utreda om inköp relaterade till kvalitetsregister hade genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen. Konkurrensverkets utredning i förevarande ärende har gällt upphandlingar av it-tjänster och it-system till kvalitetsregister som Region Skåne var centralt personuppgiftsansvarig för i mars 2026.

text: Skälen för beslutet

text: 3. Beslut om vilka upphandlingar som ska utredas närmare inom ramen för Konkurrensverkets upphandlingstillsyn fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Det aktuella ärendet prioriterades för fördjupad utredning med hänsyn till att ärendet bedömdes kunna ge en allmänpreventiv effekt.

text: 4. Konkurrensverket bedömer löpande i varje enskilt fall om det finns grund för en fortsatt utredning och hur en pågående utredning ska inriktas och vad som ska granskas vidare. Mot bakgrund av vad som framkommit under utredningen bedömer Konkurrensverket att det inte finns tillräckliga skäl att fortsätta utreda om upphandlingarna av it-tjänster och it-system till kvalitetsregister har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: 5. Bedömningen grundar sig i att ett ställningstagande i ärendet inte kommer ge den allmänpreventiva effekt som Konkurrensverket bedömde att ärendet skulle kunna få när det prioriterades.

text: 6. Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om Region Skåne har agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Natacha Otte Widgren. Föredragande har varit sakkunniga juristen Maria Brodin.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Hur man överklagar

text: Om ni anser att beslutet är felaktigt kan ni överklaga det till domstol genom att skicka ett skriftligt överklagande till Konkurrensverket. Ange i överklagandet vilket beslut ni överklagar och vilken ändring ni begär.

text: Eftersom ni är en part som företräder det allmänna ska överklagandet ha kommit in inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Om överklagandet har kommit in i tid skickar Konkurrensverket det vidare till Förvaltningsrätten i Stockholm. Det är domstolen som tar ställning till om beslutet får överklagas.

text: Konkurrensverkets kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida.


motpart: Golden State Vintners

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - försäljning av vin

text: KONKURRENSVERKET

text: Golden State Vinrners c/o Setterwalls Advokatbyrå Att: Ulf Djurberg och Katrin Salwén Box 1050 101 39 Stockholm

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Bakgrund

text: Ärendet

text: Golden State Vintners (GSV), som är ett amerikanskt bolag verksamt som leverantör inom vinbranschen, har i anmälan som kom in tiU Konkurrensverket den 1 april 2010 anfört att Systembolaget AB (Systembolaget) och V&S Vin & Sprit AB (V&S) missbrukar sin dominerande ställning genom att vägra överlåta rätten att sälja GSV:s vin hos Systembolaget, den så kaUade "hstnrngsrätten". Vidare har GSV anfört att det föreligger ett konkurrensbegränsande avtal meUan Systembolaget och V&S, vilket ger V&S rätt att behålla listrvingsrätten till vinet i fråga och därigenom utestänger GSV från marknaden.

text: GSV har i sin anmälan yrkat att Konkurrensverket ska ålägga såväl Systembolaget som V&S att upphöra att motsätta sig att till GSV, eUer den leverantör som GSV anger, överlåta rätten att på Systembolaget sälja vin under den Ustningsrätt som hänför sig tiU vin av märket California White och California Red.

text: GSV har sedan länge legat i tvist med V&S och Systembolaget gällande rätten tiU varumärket "Golden Gate". För närvarande pågår ett antal tvister meUan parterna i olika instanser i svenska domstolar.

text: Som ett led i utredningen har såväl Systembolaget som GSV beretts möjlighet att yttra sig i ärendet. Systembolaget har i sitt yttrande hänvisat till det avtal som företaget ingått med V&S och anfört att en överlåtelse av listningsrätten skuUe innebära att Systembolaget gjorde sig skyldigt tiU avtalsbrott gentemot V&S. GSV har i sitt genmäle anfört att företaget anser att det saknas objektivt godtagbara skäl för en vägran av leverantörsbyte.

text: KONKURRENSVERKET ™ • n „n„m„ „„

text: Systembolaget har ett lagstadgat monopol i Sverige på detaljhandel med spritdrycker, vin och öl som har en alkoholhalt på över 3,5 %.

text: I samband med Sveriges inträde i EU 1995 uppställdes som villkor för att Sveriges monopol på detaljhandel med alkoholdrycker skulle få bibehåUas, att Systembolagets inköps- och försäljningsviUkor ska vara objektiva, transparenta och icke-diskriminerande. Konkurrensverket har sedan dess haft i uppdrag att övervaka det svenska detaljhandelsmonopolet. Det innebär att Konkurrensverket två gånger om året rapporterar tiU Europeiska Kommissionen om Systembolagets funktionssätt m.m.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskUt faU om den fråga som anmäls ska granskas närmare enhgt konkurrensreglerna. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in h u r allvarligt problemet eUer företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eUer aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets fömtsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: GSV är för tiUfähet inblandat i ett flertal rättsliga tvister med V&S och Systembolaget som motparter. Tvisterna gäUer bl.a. frågor som har direkt relevans för ärendet. Utöver detta är förutsättningarna för att kunna utreda och bevisa de överträdelser av konkurrensreglerna som GSV gör gäUande oklara. Med hänvisning till prioriterrngspolicyn gör Konkurrensverket därför bedörrrningen att det inte finns skäl för att i sak ytterhgare pröva de förhåUanden som GSV tar upp. Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär dock inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Som ett led i Konkurrensverkets övervakning av Systembolagets funktionssätt m.m. kommer verket att rapportera om anmälan och detta beslut i nästkommande rapport till Europeiska Kornmissionen.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: KONKURRENSVERKET =*"_ • n ,,„„_ „„

text: H u r ni k a n gå vidare De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eUer rörande missbruk av dominerade ställning eruigt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Anne Vadasz-NUsson. Föredragande har varit Karin Montelius.

text: (^UAX^Ifp\AhÅA^fP


bransch:
Fordon, färdmedel, resande
Teknik, IT och telekom

motpart: SJ AB

title: SJ AB

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet och missbruk av dominerande ställning, dnr 230/2018 och 380/2018 – SJ AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2019-06-04 (Dnr 230/2018 och 380/2018)

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Påstått konkurrensproblem – tillträde till sj.se m.m.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet

text: Sammanfattning Konkurrensverket bedömer att de konkurrensproblem som identifierats i de aktuella ärendena skulle kunna åtgärdas mer effektivt på annat sätt än genom ett ingripande med stöd av konkurrensreglerna, t.ex. genom reglering av hur tågbiljetter säljs. Denna fråga utvecklas i en skrivelse från Konkurrensverket som tillställts regeringen.

text: Klagomålen Konkurrensverket mottog den 4 april och den 20 juni 2018 klagomål mot SJ AB (SJ). Klagomålen gäller SJ:s agerande gentemot MTR Express (Sweden) AB (MTR) och Saga Rail AB (Saga Rail) vid onlineförsäljning/-förmedling av tågbiljetter, vilket enligt klagandena påverkar marknaden för tågtrafik. Det ifrågasatta förfarandet består i att SJ inte medger försäljning av MTR:s och Saga Rails persontågbiljetter genom sina digitala försäljningskanaler www.sj.se, mobil.sj.se och mobilapplikationen SJ (med en gemensam benämning SJ:s onlinekanaler). Enligt klagandena utgör SJ:s agerande en överträdelse av reglerna om missbruk av en dominerande ställning i

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: (KL) och

text: artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: (EUF-fördraget). SJ:s agerande utgör enligt klagandena även ett förfarande som kan förbjudas enligt bestämmelsen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: MTR och Saga Rail har begärt att Konkurrensverket enligt

text: 3 kap. 1 §

text: KL ska ålägga SJ vid vite att upphöra med att vägra MTR tillträde till SJ:s onlinekanaler respektive att ålägga SJ vid vite att sälja Saga Rails tågbiljetter genom dessa onlinekanaler. -14 -11 2017 1, 2. 08-7001600 v

text: Med hänvisning till att SJ:s vägran att lämna tillträde till SJ:s onlinekanaler leder till allvarliga lönsamhetsproblem för MTR, begärde MTR i sitt klagomål även att Konkurrensverket enligt

text: 3 kap. 3 §

text: KL skulle meddela åläggande enligt ovan interimistiskt, dvs. för tiden till dess att verket slutligt avgjort frågan.

text: Även Saga Rail begärde i sitt klagomål att Konkurrensverket skulle meddela ett s.k. interimistiskt åläggande enligt

text: 3 kap. 3 §

text: KL.

text: Konkurrensverket har avslagit såväl MTR:s som Saga Rails begäran om interimistiskt åläggande, i beslut den 24 april respektive den 3 juli 2018.

text: MTR och Saga Rail har vidare begärt att Konkurrensverket ska yrka att Patentoch marknadsdomstolen enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL förbjuder SJ vid vite att tillämpa det förfarande varigenom SJ vägrar att ge MTR tillträde till SJ:s onlinekanaler respektive vägrar att sälja Saga Rails tågbiljetter i dessa kanaler.

text: MTR:s begäran innefattar även ett interimistiskt förbud enligt

text: 3 kap. 30 §

text: KL. Ett sådant förbud får bara meddelas sedan rättegång inletts.

text: Både MTR och Saga Rail har uppgett att det innebär en mycket stor konkurrensnackdel att inte medges att sälja sina tågbiljetter via SJ:s onlinekanaler. Saga Rail har uppgett att SJ:s vägran orsakade att Saga Rail tvingades ställa in sin trafik redan efter några månaders verksamhet, medan MTR har uppgett att bolaget på grund av SJ:s vägran gått med förlust sedan etableringen 2015.

text: Företagen

text: SJ ägs till 100 procent av den svenska staten. Kärnverksamheten utgörs av persontrafik på järnväg. Bolagets verksamhet kan delas in i kommersiell trafik och upphandlad lokal och regional trafik som är en del av den lokala eller regionala kollektivtrafiken. SJ har ca 3 800 anställda och omsatte 2018 ca 7,9 miljarder kronor.

text: MTR är dotterbolag till MTR Nordic AB, som är MTR-koncernens svenska moderbolag. MTR Nordic är dotterbolag till MTR Corporation Ltd (UK) som i sin tur ingår i den globala MTR-koncernen, som är baserad i Hongkong. MTR är verksamt både inom kommersiell trafik med snabbtåg på linjen Stockholm– Göteborg och inom upphandlad trafik. MTR-koncernens svenska verksamhet omsatte 2017 ca 5,5 miljarder kronor, varav den kommersiella tågverksamheten i MTR omsatte ca 240 miljoner kronor.

text: Saga Rail är ett svenskt privatägt företag. Saga Rail inledde den 23 februari 2018 kommersiell tågtrafik mellan Stockholm och Linköping, med uppehåll i Norrköping och Nyköping. Trafiken utfördes på fredagar och söndagar med ett tåg i varje riktning och trafikdag. Produkten var ett lågpriserbjudande riktat mot privatresemarknaden. Saga Rail ställde in sin trafik fr.o.m. den 15 juni 2018.

text: Konkurrensverkets utredning Konkurrensverkets utredning har varit inriktad på att bedöma betydelsen av tillträde till SJ:s onlinekanaler för möjligheten att träda in och konkurrera på den kommersiella tågmarknaden för persontrafik. För att göra detta har Konkurrensverket bl.a. utrett marknadsförhållanden vad avser tågtrafik, förutsättningarna för försäljning av kommersiella tågbiljetter, hur denna försäljning går till och vilka alternativ som finns till SJ:s onlinekanaler. Vidare har de överväganden som ligger till grund för SJ:s val av trafikoperatörer som får sälja sina biljetter via SJ:s onlinekanaler utretts.

text: Under utredningen har Konkurrensverket ålagt SJ och MTR att bl.a. tillhandahålla statistik över tågtrafik, intäkter och kostnader. SJ har ålagts att inkomma med de avtal som reglerar försäljningen via SJ:s kanaler av övriga kommersiella tågoperatörers biljetter. SJ har vidare ålagts att redogöra för sina överväganden kring vilka företag som får möjlighet att sälja sina biljetter via SJ:s onlinekanaler och på vilka skäl SJ grundat sina beslut att inte sälja MTR:s och Saga Rails biljetter genom sina onlinekanaler. Konkurrensverket har även inhämtat skriftlig information och data från flygbolag och övriga tågoperatörer samt träffat företrädare för branschen.

text: I utredningen har bl.a. följande framkommit.

text: Den 1 oktober 2010 öppnades persontrafik på järnväg helt för konkurrens i Sverige. Detta var det sista steget i en omregleringsprocess som inleddes 2007. Målet med marknadsöppningen var att öka tågtrafikens attraktionskraft genom att skapa ett mer tillgängligt, effektivt och miljövänligt utbud. Avsikten var att marknadsöppningen skulle bidra till detta på två sätt: dels genom nya trafikförbindelser, dels genom att redan etablerad trafik konkurrensutsattes.

text: SJ bedriver, i likhet med övriga kommersiella tågoperatörer, tågtrafik på linjer som företaget bedömer som lönsamma. Andra kommersiella tågoperatörer är MTR, Saga Rail (våren 2018), Snälltåget, Blå Tåget, Tågab och A-Train AB (Arlanda Express). Om de kommersiella tågoperatörna p.g.a. bristande lönsamhet eller av andra skäl bestämmer sig för att lägga ner etablerad trafik på en viss

text: sträcka är det upp till Trafikverket och i sista hand regeringen att besluta om att i stället upphandla denna trafik om den bedöms transportpolitiskt motiverad.

text: Inom den kommersiella persontågtrafiken i Sverige stod SJ för ca 80 procent av omsättningen under 2018 medan den näst största aktören A-Train, som driver Arlanda Express, stod för ca 12 procent. Övriga aktörer delade på resterande 8 procent.

text: Vad gäller de sträckor som berörs i de aktuella ärendena, så har MTR lyckats ta viss marknad på sträckan Stockholm–Göteborg medan Saga Rails verksamhet – under den tid den pågick – var av mycket blygsam omfattning.

text: Eftersom de kommersiella tågoperatörerna erbjuder tågresor på enskilda sträckor verkar inte samtliga operatörer i direkt konkurrens med varandra. På sträckan Stockholm–Göteborg bedriver Blå Tåget, MTR och SJ kommersiell trafik och på sträckan Stockholm–Malmö bedriver endast Snälltåget och SJ kommersiell trafik. Det förekommer även regional (upphandlad) tågtrafik på hela eller delar av de sträckor som trafikeras av kommersiell tågtrafik.

text: En allt större andel av biljettförsäljningen sker via digitala försäljningskanaler. I Konkurrensverkets utredning har det framkommit att försäljningen i fysiska kanaler i dag sker i mycket begränsad utsträckning.

text: Biljetter till SJ:s resor säljs huvudsakligen i SJ:s onlinekanaler. SJ:s onlinekanaler svarar för den absoluta majoriteten av sålda kommersiella tågbiljetter i Sverige. Merparten av de biljetter som finns att köpa i SJ:s onlinekanaler utgörs av SJ:s egna biljetter. Mot uttagande av en avgift, som betalas av biljettköparen, tillhandahåller SJ dock även andra trafikoperatörers biljetter i sina onlinekanaler. De trafikoperatörer som har fått möjlighet att sälja sina biljetter via SJ:s onlinekanaler är bl.a. kommersiella tågoperatörer, regionala trafikoperatörer och vissa bussbolag. Exempel på kommersiella tågoperatörer som har fått möjlighet att sälja biljetter via SJ:s onlinekanaler är Transdev AB (Snälltåget), Skandinaviska Jernbanor AB (Blå Tåget) och Tågåkeriet i Bergslagen AB (Tågab).

text: SJ:s digitala försäljningskanaler var väletablerade och marknadsledande inom onlineförsäljning av tågbiljetter redan före omregleringen. SJ tillhandahöll även andra trafikoperatörers biljetter redan före omregleringen.

text: SJ upplåter sina försäljningskanaler endast till trafikoperatörer som SJ anser kompletterar och främjar SJ:s försäljning av egna biljetter. De kommersiella persontågoperatörer som Konkurrensverket inhämtat information från och som har fått tillträde till SJ:s onlinekanaler säljer den absoluta merparten av sina biljetter genom dessa.

text: Om någon av de tågoperatörer vars biljetter säljs genom SJ:s onlinekanaler ändrar sitt utbud gör SJ en ny bedömning av om operatörens biljetter fortsatt ska säljas via SJ:s onlinekanaler. SJ har således möjlighet att sluta ge tillträde till sina försäljningskanaler till tågoperatörer som ändrar sitt trafikutbud för att i större utsträckning konkurrera med SJ.

text: SJ har i sin utvärdering av MTR:s och Saga Rails verksamheter kommit fram till att dessa inte kompletterar eller främjar SJ:s eget utbud varför företagen nekats att sälja sina biljetter via SJ:s onlinekanaler. MTR säljer sina biljetter för tågresor mellan Stockholm och Göteborg i huvudsak genom en egen hemsida och app. Även Saga Rail sålde merparten av sina biljetter genom egen hemsida.

text: Det finns således andra kanaler för persontågbokning än SJ:s onlinekanaler, såsom de övriga tågoperatörernas egna bokningssidor och fristående reseplanerartjänster. Det finns inga tekniska hinder att starta bokningssidor eller reseplanerartjänster. Det finns företag som tillhandahåller bokningssystem, vilka används av både tågoperatörer och resebyråer.

text: När omregleringen av persontågtrafiken genomfördes fanns det en ambition att underlätta framväxten av gemensamma biljettsystem. Samtrafiken i Sverige AB (Samtrafiken), som ägs av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna samt merparten av de kommersiella trafikoperatörerna, har av regeringen getts en samordnande och koordinerande roll för att skapa ett sammanhängande system för att kunna sälja biljetter som kombinerar resor med flera operatörer. Kollektivtrafikföretag är enlig lagen (

text: ) om kollektivtrafik skyldiga att lämna information om trafikutbud till ett gemensamt system för trafikinformation. Samtrafiken samlar in och sammanställer denna data på uppdrag av Transportstyrelsen. För att det ska vara möjligt för en operatör att tillhandahålla andra operatörers biljetter krävs dock avtal antingen genom Samtrafiken eller i vissa fall (vilket t.ex. är fallet med SJ) direkt med dessa andra trafikoperatörer. Lagen om kollektivtrafik kräver endast att information om trafikutbud delas, inte prisuppgifter och annat som krävs för att en bokningskanal faktiskt ska kunna tillhandahålla trafikoperatörens resor. Om en trafikoperatör vill kunna erbjuda SJ:s resor i sina försäljningskanaler, måste operatören således ingå ett avtal med SJ om detta.

text: Samtrafikens bokningssida Resrobot visar och möjliggör försäljning av i stort sett samtliga kollektiva transportmedel, flyg undantaget. Andra exempel på reseplanerartjänster är Omio.se, Tågbokningen.se och Citycity.se.

text: Tågbokningen.se har en reseplanerartjänst för tågtrafiken i Sverige och bedriver även försäljning av biljetter för längre resor utanför Sveriges gränser. Citycity.se bedriver försäljning av biljetter på bland annat sträckan Stockholm–Göteborg och på dess hemsida återfinns buss-, flyg- och tågoperatörers resor. SJ har dock valt att inte medge försäljning av sina biljetter via CityCitys hemsida.

text: De alternativ till SJ:s onlinekanaler som för närvarande finns på marknaden svarar för en mycket liten andel av biljettförsäljningen avseende kommersiell tågtrafik. Detta gäller även Samtrafikens Resrobot. Genom att teckna partneravtal med Samtrafiken ges möjlighet att sälja genom Resrobot. Att ingå i Resrobots utbud är frivilligt. Trots att Resrobots utbud omfattar samtliga kommersiella persontågoperatörer (inklusive SJ) är dess försäljning marginell då Resrobot inte marknadsförs. Många av företagen är verksamma endast på enstaka tåglinjer eller regioner vilket minskar intresset av att investera i marknadsföring av en gemensam rikstäckande försäljningskanal. Inte heller SJ har något intresse av att marknadsföra Resrobot i egenskap av konkurrerande försäljningskanal.

text: Medan övriga kommersiella persontågoperatörer trafikerar enstaka sträckor trafikerar SJ järnväg i en riksomfattande skala. SJ:s tågtrafik knyter samman det nationella tågtrafiksystemet, som i övrigt till stor del består av lokal och regional trafik, trafikerad av regionala kollektivtrafikmyndigheter enligt lagen om kollektivtrafik. SJ:s tågnätverk är därför viktigt att ha med i en försäljningskanal som ska fungera som en reseplanerartjänst.

text: Skäl för beslutet

text: Missbruk av dominerande ställning

text: Enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL och

text: artikel 102 i EUF-fördraget

text: är missbruk av dominerande ställning förbjudet. För att kunna fastställa att ett agerande omfattas av förbudet krävs först att det kan fastställas att det företag vars agerande ifrågasätts har en dominerande ställning och därefter att agerandet kan anses utgöra ett missbruk.

text: För att kunna göra en bedömning av om ett företag har en dominerande ställning och om det föreligger ett missbruk är det nödvändigt att definiera relevanta produktmarknader och geografiska marknader.

text: Enligt MTR kan två relevanta produktmarknader definieras: en uppströmsmarknad för onlineförsäljning/förmedling av fjärrtågsbiljetter och en

text: nedströmsmarknad för fjärrtågtrafik. Enligt MTR är båda dessa relevanta marknader i geografiskt hänseende nationella.

text: De relevanta geografiska marknaderna nedströms är, enligt SJ, inte nationella eftersom resenärer åker mellan geografiska orter. Tågoperatörer konkurrerar med andra trafikslag såsom flyg, buss och bil. Priskänsliga resenärer väljer mellan tåg, buss och bil medan affärsresenärer väljer mellan tåg och flyg.

text: MTR bedriver tågtrafik med snabbtåg mellan Stockholm och Göteborg medan Saga Rail var verksamt mellan Stockholm och Linköping med enklare tåg inriktade på priskänsliga resenärer. De snävast tänkbara marknaderna i de aktuella ärendena kan utgöras av kommersiell snabbtågstrafik mellan Stockholm och Göteborg respektive kommersiell persontågtrafik mellan Stockholm och Linköping.

text: Frågan i ärendena är om dessa marknader ska utvidgas till att omfatta även andra typer av tåg och/eller andra trafikslag. Utbytbarheten mellan trafikslag ser sannolikt olika ut för varje sträcka som utreds. På respektive sträcka konkurrerar tågoperatörer med andra tågoperatörer och i varierande grad även med flyg, buss och bil. En utredning av relevant marknad i respektive ärende skulle kräva att konkurrensförhållandena på respektive sträcka analyseras vidare.

text: Konkurrensverket har mot bakgrund av att ärendena skrivs av inte gjort någon slutlig avgränsning av de relevanta marknaderna. Konkurrensverket har inte heller gjort någon slutlig bedömning av SJ:s ställning på dessa marknader. SJ bedöms dock vid varje rimlig marknadsavgränsning i de bägge ärendena ha en stark ställning.

text: Ärendena gäller SJ:s nekande att tillhandahålla sina onlinekanaler för försäljning av MTR:s respektive Saga Rails biljetter. MTR och Saga Rail har uppgett att det inte är möjligt att effektivt bedriva verksamhet på tågmarknaden i konkurrens med SJ utan tillgång till SJ:s onlinekanaler.

text: Den rättsliga utgångspunkten är att företag har rätt att fritt välja handelspartner och disponera över sina tillgångar. Under vissa förutsättningar kan emellertid ett dominerande företags vägran att träffa avtal med en annan aktör utgöra ett förfarande som strider mot förbudet i

text: 2 kap. 7 §

text: KL och artikel 102 i EUFfördraget.

text: Varken MTR eller Saga Rail har någon avtalsrelation med SJ avseende SJ:s onlinekanaler. När det gäller leveransvägran i nya avtalsförhållanden har EU-domstolen i en vägledande dom uppställt tre kriterier som måste vara uppfyllda för att ålägga ett dominerande företag en leveransplikt (de s.k. Bronnerkriterierna) : vägran är av beskaffenhet att eliminera all konkurrens på nedströmsmarknaden från företaget som efterfrågar nyttigheten, vägran är inte objektivt berättigad, och nyttigheten i sig är oundgänglig (nödvändig) för att den som efterfrågar den ska kunna bedriva sin verksamhet, på så sätt att det inte finns något faktiskt eller potentiellt alternativ till nyttigheten.

text: När det dominerande företagets ställning har växt fram under skydd av ett tidigare lagstadgat monopol kan det finnas skäl att beakta denna omständighet vid bedömning av frågan om leveransvägran utgör ett missbruk.

text: Eftersom Konkurrensverket inte kommer att utreda de påstådda konkurrensproblemen ytterligare har verket inte gjort någon slutlig bedömning av om SJ:s vägran att medge tillträde till sina onlinekanaler uppfyller kriterierna för att utgöra ett missbruk av dominerande ställning genom leveransvägran.

text: Konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet

text: Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL får en offentlig aktör förbjudas att i en verksamhet av kommersiell eller ekonomisk natur tillämpa ett visst förfarande om det snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens. Förbud får också meddelas om förfarandet hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas när det gäller förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt.

text: Bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL omfattar även ett förfarande som tillämpas eller verksamhet som drivs i en annan juridisk person som staten, ett landsting eller en kommun har ett dominerande inflytande över, vilket följer av

text: 3 kap. 28 §

text: KL.

text: Dominerande inflytande kan uppstå genom bl.a. ägarskap. SJ AB ägs till 100 procent av den svenska staten. SJ är i egenskap av ett offentligt ägt bolag en sådan aktör som avses i bestämmelsen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet.

text: För att en verksamhet ska omfattas av bestämmelsen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet krävs att den omfattas av företagsbegreppet i

text: 1 kap. 5 §

text: KL. Av bestämmelsen följer att en verksamhet omfattas av företagsbegreppet om den är av ekonomisk eller kommersiell natur.

text: De delar i SJ:s verksamhet som är av relevans för föreliggande ärenden består av SJ:s kommersiella persontågtrafik och SJ:s upplåtelse av sina försäljningskanaler mot ersättning.

text: Vid bedömningen av en konkurrensbegränsning enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL är det effekterna på konkurrensen på den relevanta marknaden som ska bedömas. På liknande sätt som vid en missbruksbedömning avgränsas dels produktmarknaden, dels den geografiska marknaden.

text: Konkurrensverket gör samma överväganden avseende relevant marknad för effektbedömning här som i avgränsningen avseende nedströmsmarknaden vid missbruk av dominerande ställning ovan. Konkurrensverket har dock inte gjort någon slutlig bedömning av hur de relevanta marknaderna ska avgränsas vid en tillämpning av bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: En offentlig säljverksamhet bör prövas med utgångspunkt i beteendets långsiktiga verkningar på förutsättningarna för en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden. De konkurrenssnedvridande eller konkurrenshämmande effekterna bör vidare vara av någon betydelse för att ett förbud ska kunna komma i fråga.

text: Konkurrensverket har inte slutligt tagit ställning till om SJ:s vägran att låta MTR och Saga Rail sälja sina biljetter genom SJ:s onlinekanaler snedvrider och/eller hämmar konkurrensen eller om den är ägnad att snedvrida och/eller hämma konkurrensen.

text: Konkurrensproblem avseende försäljning av biljetter för kommersiell persontågtrafik Konkurrensverket har under utredningen av MTR:s och Saga Rails klagomål konstaterat att dessa två företags uppgivna problem med att expandera respektive inträda på marknaden för kommersiell persontågtrafik, som en följd av SJ:s nekande, utgör en del av ett större marknadsproblem.

text: Förhållandena vad gäller biljettbokning inom kommersiell persontågtrafik riskerar att generellt minska konkurrenstrycket på den kommersiella

text: persontågtrafiken. SJ svarar för en stor del av den kommersiella persontågtrafiken och för en ännu större andel av biljettförsäljningen varför det är viktigt för kommersiella tågaktörer att få sälja sina biljetter via SJ:s onlinekanaler. Behovet av att finnas i SJ:s onlinekanaler leder till att övriga kommersiella tågoperatörer som fått möjlighet att sälja sina biljetter via SJ:s onlinekanaler får begränsade incitament att expandera och/eller förbättra sitt erbjudande till konsument. Det beror på att de vid ett förändrat utbud riskerar att utestängas från försäljning genom SJ:s onlinekanaler med hänvisning till att deras förändrade utbud förflyttat dem från att komplettera och främja SJ:s egen försäljning till att utgöra en konkurrent. Ett företag som vill få sina biljetter sålda genom SJ:s onlinekanaler kan därför inte konkurrera fullt ut med SJ.

text: SJ har även möjlighet att välja att inte samarbeta med andra bokningssidor/hemsidor och initiativ till alternativa reseplanerartjänster/bokningskanaler. SJ kan därmed försvåra för alternativa bokningskanaler att växa sig större genom att omöjliggöra för dessa att sälja enskilda eller kombinerade SJ-resor.

text: Mot bakgrund av SJ:s starka ställning på tågmarknaden i kombination med dess position som den centrala försäljningskanalen för tågbiljetter kan det således ifrågasättas om det utan åtgärder kan etableras bokningsplattformar på marknaden som utgör ett effektivt konkurrenstryck mot SJ:s onlinekanaler och främjar inträde och/eller expansion på tågmarknaden, ens på längre sikt.

text: Konkurrensverket har ett ansvar att använda sina resurser så effektivt som möjligt och väger därför förväntad resursåtgång mot nyttan av ett ingripande. Vid denna bedömning beaktas särskilt om det t.ex. finns förutsättningar att med hjälp av konkurrensreglerna effektivt ingripa mot problemet. Konkurrensverket anser inte att ett ingripande med stöd av

text: konkurrenslagen

text: är den mest effektiva åtgärden i föreliggande ärenden. Skälen till detta är följande.

text: SJ:s försäljningskanaler är inte konkurrensneutrala. SJ:s hemsida är utformad för att främst marknadsföra SJ:s produkter, bl.a. genom lojalitetsprogram och övriga erbjudanden, varför övriga kommersiella tågoperatörer inte exponeras och marknadsförs på samma sätt. Varumärkeskännedom är en viktig faktor för att bygga lojalitet hos resenärerna och för att kunna konkurrera effektivt. Om samtliga kommersiella tågoperatörers biljetter huvudsakligen skulle säljas via SJ:s onlinekanaler finns det därför en påtaglig risk att nuvarande marknadsstruktur skulle cementeras och SJ skulle ha möjlighet att i hög grad påverka sina konkurrenters villkor. Utöver detta riskerar försäljning av övriga tågoperatörers biljetter via SJ:s onlinekanaler att hämma innovation och utveckling av konkurrerande företags hemsidor, då det blir mindre viktigt att utveckla och förbättra de egna försäljningskanalerna.

text: Konkurrensverket har även kommit till slutsatsen att de identifierade konkurrensproblemen berör hela den svenska kommersiella persontågmarknaden och inte enbart de sträckor som berörs av MTR:s och Saga Rails klagomål.

text: Även om MTR och Saga Rail skulle beredas tillträde till SJ:s onlinekanaler genom ett åläggande enligt

text: 3 kap. 1 §

text: KL eller talan i domstol så skulle detta alltså riskera att i otillräcklig grad undanröja SJ:s konkurrensfördelar och inte vara tillräckligt för att uppnå välfungerande konkurrens på marknaden för kommersiell persontågtrafik. Konkurrensverket anser därför inte att ett ingripande med stöd av

text: konkurrenslagen

text: för att bereda MTR och Saga Rail tillträde till SJ:s onlinekanaler i tillräcklig grad skulle lösa de observerade problemen i form av hinder för inträde och expansion på marknaden för kommersiell persontågtrafik. Påvisade konkurrensproblem skulle kunna åtgärdas mer effektivt t.ex. genom reglering av hur tågbiljetter säljs. Konkurrensverket har i en skrivelse till regeringen beskrivit observerade problem och föreslagit att en utredning i syfte att rätta till problemen genomförs.

text: Med hänsyn till ovanstående kommer Konkurrensverket inte att prioritera vidare utredning av ärendena. Konkurrensverket skriver därför av ärendena från vidare handläggning.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare och att inte meddela åläggande enligt

text: 3 kap. 1 §

text: KL eller väcka talan om förbud enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL innebär inte ett ställningstagande till om det förfarande som klagomålen gäller strider mot förbudet mot missbruk av en dominerande ställning eller om förbud kan meddelas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Särskild talan/Subsidiär talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare och att inte meddela åläggande enligt

text: 3 kap. 1 §

text: KL eller väcka talan om förbud enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av förfarandet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt 3 kap. 2 § eller 3 kap. 32 § andra stycket KL.

text: Såväl särskild talan enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL som subsidiär talan enligt

text: 3 kap. 32 § andra stycket

text: KL väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Kopia till: MTR Express (Sverige) AB Saga Rail AB SJ AB Infrastrukturdepartementet

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 353 Hantera domstolsärenden gällande upphandlingsskadeavgift

title: Ansökan om upphandlingsskadeavgift mot Stockholm Vatten AB - avtal med Miljövision som fått bestå av tvingande hänsyn

sammanfattning: Gernandt & Danielsson Bilaga 6 AVSNITT D Sammanfattande beskrivning av koncentrationen


motpart: Solna kommun

title: Solna kommun – informationsansvaret enligt LOV

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om valfrihetssystem; Solna kommuns informationsansvar i valfrihetssystem avseende ledsagarservice och avlösarservice i hemmet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Solna kommun har i sitt valfrihetssystem avseende ledsagarservice och avlösarservice i hemmet enligt lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, brustit i sitt informationsansvar enligt

text: 9 kap. 1 § lagen (2008:962)

text: om valfrihetssystem, LOV.

text: Solna kommun förtjänar kritik för att inte ha vidtagit de åtgärder som krävs för att säkerställa att enskilda ges information i enlighet med 9 kap. 1 § LOV.

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: 1. I mars 2022 uppmärksammande Konkurrensverket genom sin omvärldsbevakning att Solna kommun (kommunen) har ett annonserat valfrihetssystem avseende ledsagarservice och avlösarservice i hemmet enligt LSS och att kommunen endast lämnar information om kontaktuppgifter och länkar till de godkända leverantörernas webbplatser.

text: 2. Konkurrensverket inledde mot den bakgrunden en granskning och har bedömt den information som lämnas på kommunens webbplats och i pappersform.

text: 3. Kommunen har under utredningen uppgett bland annat följande.

text: 4. Kommunen har ett valfrihetssystem avseende ledsagarservice och avlösarservice i hemmet enligt LSS och har avtal med tre leverantörer. Någon annan information än den Konkurrensverket har noterat lämnas inte på kommunens webbplats.

text: 5. Kommunen har en presentationsmall som fyllts i av leverantörerna, men de lämnas inte regelmässigt ut till enskilda. Informationen anpassas i stället utifrån de enskildas behov och kan vara både muntlig och skriftlig. Informationen som lämnas avser hur man väljer leverantör och vilka leverantörer som är valbara. Kommunen har dock uppgett att det saknas skriftlig information i bemärkelsen standardiserat skriftligt material. Vidare skickar kommunen alltid ut ett informationsbrev tillsammans med beslut om insatsen till enskilda. Av informationsbrevet framgår det att enskilda får välja leverantör och att de valbara leverantörerna finns uppräknade på kommunens webbplats.

text: 6. Informationen om leverantörerna kontrolleras genom besök hos leverantörerna, kontroll av deras webbplatser och genom att hämta in leverantörernas kvalitetsberättelser.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig reglering 7. Valfrihetssystem enligt LOV kan tillämpas på bland annat omsorgs- och stödverksamhet för äldre och för personer med funktionsnedsättning samt på hälso- och sjukvårdstjänster. Enligt 1 kap. 1 § LOV avses med valfrihetssystem ett förfarande där enskilda har rätt att välja den leverantör som ska utföra tjänsten och som en upphandlande myndighet godkänt och tecknat kontrakt med. En förutsättning för att ett valfrihetssystem ska få positiva effekter på kvalitet, brukarinflytande och kostnadseffektivitet är att enskilda ges en reell möjlighet att välja utförare. För att kunna välja krävs att enskilda ges möjlighet att göra rationella val utifrån egna behov och

text: preferenser. Detta kräver tillgänglig och jämförbar information om valalternativen.

text: 8. Enligt 9 kap. 1 § LOV ska den upphandlande myndigheten till enskilda lämna information om samtliga leverantörer som myndigheten tecknat kontrakt med inom ramen för ett valfrihetssystem. Informationen som lämnas ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. En anledning till att ett stort informationsansvar har lagts på den upphandlande myndigheten är att tjänsterna är av sådan art att regelrätt marknadsföring inte ger medborgarna tillräcklig information för att göra ett välgrundat val i en fråga som är av stor betydelse för enskilda.

text: 9. Enligt förarbetena ansvarar kommunen för att alla enskilda, det vill säga brukare, patienter eller invånare oavsett fysisk eller psykisk kapacitet får en så fullgod information som möjligt om de olika valbara leverantörerna. Detta innebär att informationen måste anpassas till den individ som ska välja.

text: 10. Informationen ska vara saklig, vilket bland annat innebär att informationen ska vara konkurrensneutral och inte vara till fördel för någon eller några leverantörer.

text: 11. Informationen ska vara relevant vilket exempelvis kan innebära att enskilda får information om vilka tjänster leverantörerna tillhandahåller, information om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Vidare bör enskilda få information om leverantörens verksamhetsmål och speciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarundersökningar.

text: 12. Vidare är det viktigt att informationen ska vara jämförbar för att enskilda ska kunna göra ett aktivt val. Det är därför viktigt att kommunen i informationsmaterialet presenterar eventuella skillnader i inriktning och kompetens mellan leverantörerna.

text: 13. Informationen ska även vara lättillgänglig vilket innebär att den ska finnas tillgänglig på ett lätt och enkelt sätt, bland annat på kommunens webbplats, genom informationsfoldrar och muntligen.

text: Konkurrensverkets bedömning 14. Konkurrensverket bedömer att kommunen brustit i sitt informationsansvar enligt 9 kap. 1 § LOV. Konkurrensverket utvecklar sin bedömning nedan.

text: 15. Det är kommunen som är huvudansvarig för att lämna information till enskilda om leverantörerna i valfrihetssystemet. Informationen ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. Detta innebär bland annat att en länk eller annan hänvisning till sådan information som lämnas på respektive leverantörs webbplats inte utgör sådan information som fullgör kommunens informationsansvar enligt LOV.

text: 16. Som redogjorts för ovan (punkten 11) bör den information som enskilda får av kommunen avse vilka tjänster leverantörerna tillhandahåller, information om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Vidare bör enskilda få information om leverantörens verksamhetsmål och speciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarundersökningar.

text: 17. På kommunens webbplats lämnar kommunen information om leverantörernas kontaktuppgifter och länkar till deras webbplatser. Dessa uppgifter går inte att likställa med den ovan beskrivna informationen. I sammanhanget kan dock noteras att uppgifterna ger enskilda en möjlighet att få tillgång till kompletterande information om en leverantör, vilket är positivt.

text: 18. Information som lämnas till enskilda enligt LOV ska även vara lättillgänglig. Det innebär att informationen ska finnas på kommunens webbplats, i pappersform genom exempelvis utskrifter eller informationsfoldrar men även kunna ges muntligen. Konkurrensverket noterar att kommunen inte lämnar information om leverantörerna i pappersform och därmed inte i den omfattning som LOV kräver. Informationsbrev med information om valbara leverantörer och hur valet praktiskt går till är inte tillräckligt.

text: 19. Konkurrensverket bedömer sammanfattningsvis att kommunen inte har uppfyllt sitt informationsansvar enligt 9 kap. 1 § LOV.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn över LOV. I tillsynen ingår att verka för en enhetlig lagtillämpning samt att uppmärksamma och förebygga regelöverträdelser.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med LOV. Konkurrensverket kan då sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan

text: Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär. Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit föredragande jurist Anders Larsson.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrift.

text: Kopia

text: Omsorgsnämnden Solna kommun


motpart: Region Uppsala

title: Tillsyn gällande Region Uppsala avseende upphandling relaterad till kvalitetsregister

text: Region Uppsala skickas per e-post

text: Region Uppsalas upphandling relaterad till kvalitetsregister

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Region Uppsalas upphandlingar av it-tjänster och it-system till kvalitetsregister har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas. ______________________

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket fick inom ramen för sin tillsynsverksamhet in vissa uppgifter om att ett flertal regioner skulle ha gjort inköp relaterade till kvalitetsregister utan att genomföra annonserade upphandlingar.

text: 2. För att undersöka detta närmare öppnade Konkurrensverket ärenden mot upphandlande organisationer med centralt personuppgiftsansvar för nationella kvalitetsregister, däribland Region Uppsala, i syfte att utreda om inköp relaterade till kvalitetsregister hade genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen. Konkurrensverkets utredning i förevarande ärende har gällt upphandlingar av it-tjänster och it-system till kvalitetsregister som Region Uppsala var centralt personuppgiftsansvarig för i mars 2026.

text: Skälen till beslutet

text: 3. Beslut om vilka upphandlingar som ska utredas närmare inom ramen för Konkurrensverkets upphandlingstillsyn fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Det aktuella ärendet prioriterades för fördjupad utredning med hänsyn till att ärendet bedömdes kunna ge en allmänpreventiv effekt.

text: 4. Konkurrensverket bedömer löpande i varje enskilt fall om det finns grund för en fortsatt utredning och hur en pågående utredning ska inriktas och vad som ska granskas vidare. Mot bakgrund av vad som framkommit under utredningen bedömer Konkurrensverket att det inte finns tillräckliga skäl att fortsätta utreda om upphandlingarna av it-tjänster och it-system till kvalitetsregister har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: 5. Bedömningen grundar sig i att ett ställningstagande i ärendet inte kommer ge den allmänpreventiva effekt som Konkurrensverket bedömde att ärendet skulle kunna få när det prioriterades.

text: 6. Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om Region Uppsala har agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Natacha Otte Widgren. Föredragande har varit sakkunniga juristen Maria Brodin.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Hur man överklagar

text: Om ni anser att beslutet är felaktigt kan ni överklaga det till domstol genom att skicka ett skriftligt överklagande till Konkurrensverket. Ange i överklagandet vilket beslut ni överklagar och vilken ändring ni begär.

text: Eftersom ni är en part som företräder det allmänna ska överklagandet ha kommit in inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Om överklagandet har kommit in i tid skickar Konkurrensverket det vidare till Förvaltningsrätten i Stockholm. Det är domstolen som tar ställning till om beslutet får överklagas.

text: Konkurrensverkets kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida.


motpart: Upplands Väsby kommun

title: Upplands Väsby kommun – informationsansvaret enligt LOV

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om valfrihetssystem; Upplands Väsby kommuns informationsansvar i valfrihetssystem avseende särskilt boende

text: Konkurrensverkets beslut

text: Granskningen av Upplands Väsby kommuns informationsansvar i valfrihetssystem avseende särskilt boende föranleder ingen åtgärd.

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: 1. I mars 2022 uppmärksammande Konkurrensverket genom sin omvärldsbevakning att Upplands Väsby kommun (kommunen) har ett annonserat valfrihetssystem avseende särskilt boende och att kommunen på kommunens webbplats bara lämnar information om de godkända leverantörernas driftsform och geografiska placering samt länkar till deras respektive webbplatser.

text: 2. Konkurrensverket inledde mot den bakgrunden en granskning och har bedömt den information som lämnas på kommunens webbplats och i pappersform.

text: 3. Kommunen har under utredningen uppgett bland annat följande.

text: 4. Kommunen har ett valfrihetssystem avseende särskilt boende och i valfrihetssystemet finns 29 valbara boenden. Någon annan information än den Konkurrensverket har noterat lämnades inte på kommunens webbplats. Kommunen har tidigare haft en jämförelsetjänst för enskilda som togs bort, men under utredningen har kommunen åter publicerat en jämförelsetjänst. Av jämförelsetjänsten framgår bland annat personalens kompetens, äldreboendets inriktning, vilka aktiviteter som finns samt hur tillgängligt äldreboendet är. Det är möjligt att välja ut ett antal boenden för att få en jämförande tabell.

text: 5. Den information som kommunen lämnar om leverantörerna i pappersform består av en lista med information om leverantörernas kontaktuppgifter, inriktning, driftsform och geografisk placering.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig reglering 6. Valfrihetssystem enligt LOV kan tillämpas på bland annat omsorgs- och stödverksamhet för äldre och för personer med funktionsnedsättning samt på hälso- och sjukvårdstjänster. Enligt 1 kap. 1 § LOV avses med valfrihetssystem ett förfarande där enskilda har rätt att välja den leverantör som ska utföra tjänsten och som en upphandlande myndighet godkänt och tecknat kontrakt med. En förutsättning för att ett valfrihetssystem ska få positiva effekter på kvalitet, brukarinflytande och kostnadseffektivitet är att enskilda ges en reell möjlighet att välja utförare. För att kunna välja krävs att enskilda ges möjlighet att göra rationella val utifrån egna behov och preferenser. Detta kräver tillgänglig och jämförbar information om valalternativen.

text: 7. Enligt 9 kap. 1 § LOV ska den upphandlande myndigheten till enskilda lämna information om samtliga leverantörer som myndigheten tecknat kontrakt med

text: inom ramen för ett valfrihetssystem. Informationen som lämnas ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. En anledning till att ett stort informationsansvar har lagts på den upphandlande myndigheten är att tjänsterna är av sådan art att regelrätt marknadsföring inte ger medborgarna tillräcklig information för att göra ett välgrundat val i en fråga som är av stor betydelse för enskilda.

text: 8. Enligt förarbetena ansvarar kommunen för att alla enskilda, det vill säga brukare, patienter eller invånare oavsett fysisk eller psykisk kapacitet får en så fullgod information som möjligt om de olika valbara leverantörerna. Detta innebär att informationen måste anpassas till den individ som ska välja.

text: 9. Informationen ska vara saklig, vilket bland annat innebär att informationen ska vara konkurrensneutral och inte vara till fördel för någon eller några leverantörer.

text: 10. Informationen ska vara relevant vilket exempelvis kan innebära att enskilda får information om vilka tjänster leverantörerna tillhandahåller, information om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Vidare bör enskilda få information om leverantörens verksamhetsmål och speciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarundersökningar.

text: 11. Vidare är det viktigt att informationen ska vara jämförbar för att enskilda ska kunna göra ett aktivt val. Det är därför viktigt att kommunen i informationsmaterialet presenterar eventuella skillnader i inriktning och kompetens mellan leverantörerna.

text: 12. Informationen ska även vara lättillgänglig vilket innebär att den ska finnas tillgänglig på ett lätt och enkelt sätt, bland annat på kommunens webbplats, genom informationsfoldrar och muntligen.

text: 13. Att informationen ska vara lättförståelig innebär att informationen måste utformas utifrån de behov som den enskilde har. Det ska således finnas både skriftlig och muntlig information, information på andra språk och anpassad till olika former av funktionsnedsättning.

text: Konkurrensverkets bedömning 14. Det är kommunen som är huvudansvarig för att lämna information till enskilda om leverantörerna i valfrihetssystemet. Informationen ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig.

text: 15. Den information som kommunen lämnar i pappersform är densamma som när Konkurrensverket inledde sin utredning men kommunen har sedan utredningen inleddes bland annat publicerat en jämförelsetjänst på sin webbplats. Detta gör att Konkurrensverket vid en sammantagen bedömning anser att den aktuella granskningen inte föranleder någon ytterligare åtgärd. I sammanhanget vill Konkurrensverket dock understryka vikten av att kommunen säkerställer att informationsansvaret enligt LOV uppfylls, bland annat kraven på saklighet och jämförbarhet.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn över LOV. I tillsynen ingår att verka för en enhetlig lagtillämpning samt att uppmärksamma och förebygga regelöverträdelser.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med LOV. Konkurrensverket kan då sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit föredragande jurist Anders Larsson.

text: Kopia

text: Omsorgsnämnden Upplands Väsby kommun