avgjordAv: Hans-Gunnar Axberger

nyckelord:
Långsam handläggning
Överklagande

title: Anmälan mot Länsstyrelsen i Stockholms län angående lång handläggningstid av överklagade bygglovsärenden

text: Anmälan

text: I en anmälan, som kom in till JO den 12 maj 2009, framförde AA klagomål mot Länsstyrelsen i Stockholms län och tjänstemän där för långsam handläggning av överklagade ärenden om bygglov. AA anförde i huvudsak följande. Den 9 februari 2006 överklagade han ett beslut att bevilja bygglov för enbostadshus på en viss fastighet. Därefter överklagade han ytterligare tre bygglovsbeslut rörande samma fastighet. Vid ett flertal tillfällen fick han besked av handläggare vid länsstyrelsen att beslut skulle fattas inom kort. Vid anmälningstillfället hade han dock ännu inte fått del av något beslut.

text: Utredning

text: Av muntliga upplysningar som hämtades in från Länsstyrelsen i Stockholms län den 16 juni 2009 framkom att det hos myndigheten hade handlagts fyra ärenden rörande Miljö- och stadsbyggnadsnämndens i Nacka kommun beslut i frågor om bygglov för den aktuella fastigheten samt att länsstyrelsen hade tagit ställning till samtliga ärenden genom beslut den 11 maj 2009 och att detta beslut hade överklagats.

text: Härefter anmodades Länsstyrelsen i Stockholms län att mot bakgrund av bestämmelserna i

text: och

text: 7 §§

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: göra en utredning och yttra sig över vad som framförts i AA:s anmälan. I sitt remissvar anförde länsstyrelsen i huvudsak följande (bilagor har utelämnats).

text: Länsstyrelsen har handlagt fyra överklagningsärenden, 4032-06-13100, 4032-06- 43497, 4032-06-105042 och 4032-07-73321 avseende bygglov för nybyggnad av enbostadshus på fastigheten B 10:106 i Nacka kommun. Till yttrandet bifogas samtliga beslut i ärendena och registerutdrag ur diariet.

text: Redogörelse för länsstyrelsens handläggning av ärendet

text: 4032-06-13100 Områdesnämnden Boo (numera miljö- och stadsbyggnadsnämnden) i Nacka kommun beslutade den 17 januari 2006, § 3 (delegationsbeslut), att bevilja BB bygglov

text: för nybyggnad av ett enbostadshus på fastigheten B 10:106 vid Heimdalsvägen 26 i Lilla Björknäs. AA överklagade nämndens beslut. Överklagandet kom in till länsstyrelsen den 21 februari 2006. Överklagandet kommunicerades med BB den 24 februari 2006 som inkom med yttrande till länsstyrelsen. Länsstyrelsen inhiberade nämndens beslut genom ett delbeslut den 23 mars 2006. BB överklagade länsstyrelsens delbeslut. Överklagandet och samtliga handlingar lämnades över till Länsrätten i Stockholms län den 3 april 2006. Länsrätten upphävde länsstyrelsens inhibitonsbeslut genom dom den 28 juni 2006, målnr. 7336-06E. Länsrättens beslut överklagades inte. Akten återlämnades till Länsstyrelsen, först sedan Länsstyrelsen infodrade akten den 26 februari 2009. Länsstyrelsen meddelade beslut den 11 maj 2009, vari konstaterades att beslutet om bygglov inte överensstämde med det till lovet hörande ritningarna. Beslutet var således fattat på ett felaktigt beslutsunderlag. Med hänsyn härtill fann länsstyrelsen att beslutet skulle upphävas. Då nytt bygglov hade beviljats fann länsstyrelsen inte anledning att återförvisa ärendet till nämnden för ny handläggning.

text: 4032-06-43497 Områdesnämnden beslutade den 5 april 2006, § 70 att bevilja BB bygglov för nybyggnad av ett enbostadshus på fastigheten B 10:106. I beslutet anges att lovet innefattar en mindre avvikelse från detaljplan avseende överskridande av tillåten byggnadsarea enligt gällande detaljplan för huvudbyggnad med 22 kvm och att byggnaden delvis (cirka 20 kvm) kommer att placeras på mark som inte får bebyggas. Överklagande med inhibitionsyrkande kom in till länsstyrelsen den 7 juni 2006 och kommunicerades med BB den 21 juni 2006. Yttrande från honom kom in den 29 juni 2006. Länsstyrelsen inhiberade beslutet den 5 juli 2006. Länsstyrelsens delbeslut överklagades av BB den 9 juli 2006. Överklagandet med samtliga handlingar överlämnades till länsrätten den 25 juli 2006. Länsrätten avslog överklagandet genom dom den 24 augusti 2006, mål.nr. 16304- 06E. BB inkom med skrivelser dels den 14 september och 26 september 2006. Länsrättens beslut överklagades därefter till Kammarrätten i Stockholm. Kammarrätten meddelade dom den 26 januari 2007, och upphävde Länsstyrelsens delbeslut. Kammarrättens dom överklagades vidare av AA till Regeringsrätten, som inte meddelade prövningstillstånd den 26 mars 2007. Länsstyrelsen meddelade slutligt beslut den 11 maj 2009 och fann att nämnden meddelat ett nytt beslut den 28 november 2006, § 75 och att detta beslut hade ersatt beslutet den 5 april 2006, § 70. Länsstyrelsen tog därför inte upp överklagandet till prövning.

text: 4032-06-105042 Områdesnämnden beslutade den 28 november 2006, § 75, (delegationsbeslut) att bevilja BB bygglov för ändring av tidigare meddelat bygglov den 5 april 2006, § 70. I beslutet anges att lovet innefattar mindre avvikelse från detaljplanen avseende överskridande av tillåten byggnadsarea för huvudbyggnad med 171,5 mot tillåtna 160 kvm och placering av del (11 kvm) av byggnaden på mark som inte får bebyggas. Avvikelserna ansågs förenliga med planens syfte. Ändringen avser minskat taköverhäng och minskad del av husets placering på mark som inte får bebyggas. AA överklagade nämndens beslut. Överklagandet inkom till Länsstyrelsen den 27 december 2006. Länsstyrelsen meddelade beslut den 11 maj 2009 och fann att nämnden meddelat ett nytt beslut den 19 juni 2007, § 1136 och att detta beslut hade ersatt beslutet den 28 november 2006, § 75. Länsstyrelsen tog därför inte upp överklagandet till prövning.

text: 4032-07-73321 Miljö- och stadsbyggnadsnämnden i Nacka kommun beslutade den 19 juni 2007, § 1136/ 2007 (delegationsbeslut), att bevilja BB bygglov för ändring av tidigare beviljat bygglov den 28 november 2006. I beslutet anges dels att lovet innefattar mindre avvikelse från detaljplanen avseende överskridande av tillåten byggnadsarea

text: för huvudbyggnad (173 kvm mot tillåtna 160 kvm) och placering av del av huset på mark som inte får bebyggas om cirka 17 kvm och dels att avvikelserna är förenliga med planens syfte. I beslutet anges vidare att ändringen avser ytterligare minskad del av husets placering på mark som inte får bebyggas samt precisering av ytor och höjder. Överklagande kom in från AA den 17 augusti 2007. AA inkom med en begäran om inhibition den 10 september 2007. Länsstyrelsen avslog hans begäran om inhibition den 19 december 2007. Beslutet överklagades inte. Länsstyrelsen avgjorde ärendet den 11 maj 2009 och avslog AA:s överklagande. Länsstyrelsens beslut den 11 maj 2009 är nu överklagat och ligger för handläggning hos länsrätten i Stockholms län.

text: Länsstyrelsens bemötande av AA:s anmälan till JO Flera samverkande faktorer har bidragit till den oacceptabelt långa handläggningstiden. Handläggaren har haft ett stort antal ärenden att handlägga. I aktuellt fall har två delbeslut överklagats. Länsstyrelsen gjorde den bedömningen att de fyra överklagade ärendena hade ett sådant samband med varandra att det är av stor vikt att de avgörs i ett sammanhang. Även med beaktande av vad som ovan anförts har handläggningstiden i dessa ärenden blivit oacceptabelt lång. Länsstyrelsen har i detta fall inte prioriterat ärendet i enlighet med juridiska enhetens uppställda prioriteringsrutiner för ärendehantering, vilket Länsstyrelsen beklagar. AA har fått besked vid flera tillfällen om en ungefärlig handläggningstid. Med hänsyn till det stora ärendeflödet och de prioriteringar och omprioriteringar som länsstyrelsen måste göra är det mycket svårt att närmare ange när ett ärende kommer att avgöras. Vid förfrågningar från klaganden och motparter försöker länsstyrelsen ändå alltid ange en ungefärlig handläggningstid, vilket även har skett i nu aktuellt fall, men tyvärr inte uppnåtts. Ärenden som rör överklaganden av byggnadsnämndens beslut handläggs på länsstyrelsens juridiska enhet. Tillströmningen av överklaganden inom denna ärendegrupp har varit hög under många år. Enheten har också under perioden haft en hög personalomsättning. Handläggningstiderna är till viss del långa och balanserna stora. Länsstyrelsen har från och med budgetåret 2009 avsatt särskilda anslagsmedel för att stärka hanteringen av plan- och byggärenden. Under 2009 har därför ytterligare en handläggartjänst tillförts juridiska enheten. Enligt den gällande verksamhetsplanen ska handläggningstiderna för överklaganden kortas så att de upplevs som skäliga av enskilda, företag och kommuner. För att minska de negativa verkningarna avgörs ärendena i en prioriterad ordning. Länsstyrelsen arbetar kontinuerligt med att effektivisera handläggningen. Under våren 2009 har ett projekt för hela länsstyrelsen inletts som syftar till att effektivisera handläggningsprocessen gällande bl.a. ärenden enligt plan- och bygglagen. Olika punktinsatser görs för att hålla nere balanserna och snabba upp handläggningen samt avgöra de äldsta ärenden. Punktinsatserna till innehåll kan variera över tid. Särskilda insatser kommer även fortsättningsvis att genomföras för att få ned enhetens balanser. – – –

text: AA bereddes möjlighet att kommentera remissvaret men han hördes inte av.

text: Bedömning

text: Av utredningen framgår att Länsstyrelsen i Stockholms län har handlagt fyra överklagade bygglovsärenden rörande den aktuella fastigheten. Ärendena kom in till länsstyrelsen den 21 februari 2006, den 7 juni 2006, den 27 december 2006 och den 17 augusti 2007. Länsstyrelsen avgjorde ärendena genom beslut den 11 maj 2009.

text: Länsstyrelsen har gjort bedömningen att de fyra ärendena kunde avgöras i ett sammanhang. Det saknas anledning att ifrågasätta detta. Med beaktande härav och då två delbeslut har varit föremål för överprövning får en viss tidsutdräkt i handläggningen i och för sig godtas. Liksom länsstyrelsen själv angett har dock handläggningstiderna varit oacceptabelt långa. Länsstyrelsen kan därför inte undgå kritik.

text: Länsstyrelsen har uppgett att de långa handläggningstiderna berott på bl.a. hög personalomsättning och ökad tillströmning av ärenden. Det anges vidare att det sedan våren 2009 pågår ett projekt vid länsstyrelsen för att effektivisera handläggningen samt att det kontinuerligt görs insatser för att hålla nere balanserna och avgöra de äldsta ärendena. Liksom jag anfört i tidigare beslut utgår jag från att vidtagna åtgärder hädanefter säkerställer en korrekt hantering (se JO dnr 3567- 2008).

text: Vad AA i övrigt har anfört föranleder inte någon ytterligare åtgärd från JO:s sida.


avgjordAv: Cecilia Nordenfelt

publisher: Justitieombudsmannen

title: Anmälan mot Pensionsmyndigheten om långsam handläggning, m.m.

org: jo

text: Anmälan

type: rubrik

text: I en anmälan, som kom in till JO den 6 maj 2010, anförde AA i huvudsak följande. Han ansökte via den brittiska pensionsmyndigheten om svensk ålderspension i mars 2009. Hans ansökan har ännu inte behandlats av Pensionsmyndigheten. Han önskar bli kompenserad för dröjsmålet i handläggningen.

type: stycke

text: Utredning

text: Muntliga upplysningar inhämtades från Pensionsmyndigheten. Anmälan remitterades därefter till Pensionsmyndigheten för yttrande. Pensionsmyndigheten anförde i remissvar den 15 juni 2010, genom generaldirektören BB, bl.a. följande.

text: Bakgrund

text: AA har vänt sig till JO eftersom han är missnöjd med Pensionsmyndighetens handläggningstid gällande hans ansökan om svensk ålderspension. Han anser att han ska bli kompenserad därför att han gått miste om sin pension under längre tid än nio månader.

text: Utredning

text: AA ansökte om svensk ålderspension hos den brittiska pensionsmyndigheten (UK Pension service) den 5 mars 2009. Ansökan kom in till Försäkringskassan den 27 mars 2009. Handläggningen av AA:s ärende påbörjades den 25 mars 2010. Den 31 mars 2010 inkom e-postmeddelande till Pensionsmyndigheten från AA. I detta e-postmeddelande uttryckte han missnöje över den långa handläggningstiden i hans ärende. Han angav också att han kontaktat Försäkringskassan och Pensionsmyndigheten två gånger tidigare. Några journalanteckningar angående detta finns emellertid inte. Pensionsmyndigheten besvarade e-postmeddelandet den 15 april 2010. Begäran om komplettering skickades till Skatteverket gällande beslut om SINK-skatt för att rätt skatteavdrag ska kunna göras. Den 16 april 2010 inkom en påminnelse från AA avseende tidigare e-postmeddelande. Den 21 april inkom brev från svenska ambassaden i London. Bifogat detta brev var AA:s e-postmeddelande från den 16 april för besvarande. Den 29 april besvarade Pensionsmyndigheten AA:s e-postmeddelande via brev. Kopia sändes även till ambassaden.

text: Den 17 maj kontaktade Pensionsmyndigheten Skatteverket angående skattebeslutet och fick till besked att beslut ännu inte var fattat. Den 24 maj kontaktade Pensionsmyndigheten åter Skatteverket och fick då besked att beslutet om SINK-skatt var klart. Pensionsmyndigheten har nu beviljat AA ålderspension från och med juni 2009. Ett retroaktivt belopp betalades ut den 31 maj 2010. Första ordinarie betalning kommer att göras den 18 juni 2010.

text: Pensionsmyndighetens inställning

text: Handläggningstiden för ålderspensionsansökningar för utomlands bosatta har under 2008 och 2009 varit mycket lång och det har ofta tagit flera månader, ibland upp till mer än ett år, innan ett ärende ens har påbörjats. Pensionsmyndigheten tog över stora ärendevolymer från Försäkringskassan vid årsskiftet och handläggningstiderna var då oacceptabelt långa. Efter årsskiftet påbörjades rekrytering av handläggare till Visbykontoret där handläggningen av pensionsärenden för utlandsbosatta sker. Samtidigt infördes också ett annat arbetssätt och en organisering av arbetet i projektform. Dessa åtgärder har redan resulterat i kortare handläggningstider även om ärendebalanserna fortfarande är alldeles för stora för att handläggningstiderna ska anses vara acceptabla. En stor skillnad med det nya arbetssättet är att handläggningen av pensionsärenden påbörjas direkt när ärendena kommer in till Pensionsmyndigheten samtidigt som ett omfattande arbete pågår med att arbeta av befintliga ärendebalanser. Målet med de redovisade åtgärderna är att korta ned handläggningstiderna så att det inte ska finnas några ärendebalanser vid utgången av 2010. Detta är ett av Pensionsmyndighetens viktigaste mål för 2010. Det står klart att det dröjt alltför länge innan handläggningen av AA:s ärende påbörjats vilket fått till följd att den sammantagna handläggningstiden blivit oacceptabelt lång. Pensionsmyndigheten beklagar detta samt den olägenhet det har orsakat AA.

text: AA gavs tillfälle att yttra sig över remissvaret.

text: Från Pensionsmyndigheten inhämtades uppgiften att beslut i AA:s ärende fattades den 24 maj 2010.

text: Bedömning

text: Varje ärende där någon enskild är part ska enligt

text: 7 § förvaltningslagen (1986:223)

text: handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts.

text: Av utredningen framgår att AA:s ansökan om svensk ålderspension inkom till Försäkringskassan den 27 mars 2009 och övertogs av Pensionsmyndigheten den 1 januari 2010 när den myndigheten bildades. Beslut i ärendet fattades först den 24 maj 2010. Handläggningstiden av ärendet uppgick således sammanlagt till ett år och två månader, varav mer än fem månader hos Pensionsmyndigheten. En så lång handläggningstid är självfallet inte godtagbar. Pensionsmyndigheten förtjänar kritik för det dröjsmål som uppkommit hos myndigheten.

text: JO är inte behörig att pröva skadeståndsanspråk.

text: Ärendet avslutas.

type: avgorande


avgjordAv: Justitieombudsmannen Per Lennerbrant

title: En polis har gripit en person trots att frågan om frihetsberövande skulle ha prövats av en åklagare

text: Anmälan

text: I en anmälan som kom in till JO den 27 mars 2022 förde AA fram klagomål mot Polismyndigheten och polisen BB samt en åklagare. AA uppgav huvudsakligen följande.

text: BB förde av oklar anledning ut honom från en nattklubb och placerade honom i en polisbil. BB sa till honom att han inte hade råd med den klocka han bar och uppgav falskeligen att han såg narkotikapåverkad ut. På polisstationen togs klockan i beslag och han placerades i en cell i åtta timmar. Han uppmanades att komma på förhör med certifikat och kvitto för klockan samt lönespecifikationer och annat som kunde styrka att han hade tillgångar. Vidare skickades en förfrågan till samtliga banker i Sverige i syfte att utreda hans tillgångar. Polisen skapade en misstanke mot honom för att kunna utreda hur han köpt klockan. Även åklagare uppgav att hans tillgångar skulle utredas. Polisen har ingenting med hans ekonomi att göra och han ska inte behöva bevisa för polisen att han har råd med klockan. Polisen har inte heller gett honom ett bevis om beslaget av klockan, vilket han har rätt till.

text: Utredning

text: JO uppmanade Polismyndigheten att yttra sig över anmälan. Polismyndigheten (juristen CC) yttrade sig till JO den 22 november 2022, efter att upplysningar lämnats av berörda befattningshavare.

text: Polismyndigheten redogjorde inledningsvis för vad som framgår av dokumentationen i ärendet enligt följande.

text: Poliserna BB och DD arbetade civilt på en nattklubb. De observerade AA som framstod som narkotikapåverkad. AA:s fingrar ”spelade”, han hade vidgade pupiller, spända käkar och var uttalat aggressiv. När AA fördes ut från nattklubben uppmärksammade BB att AA hade en dyr klocka. Efter kontroll av AA:s taxerade inkomst tillfrågades AA hur han kunde ha råd med klockan. AA

text: svarade att han inte taxerade samtliga inkomster och att det var hans klocka. AA var dömd sedan tidigare för olika förmögenhetsbrott. Klockans värde uppskattades genom sökningar på nätet. BB bedömde att det fanns kollusionsfara eftersom AA inte var förhörd och beslutade att gripa honom för grovt häleri alternativt grovt penningtvättsbrott. AA rapporterades även för narkotikabruk. Kort efter gripandet beslutades att klockan skulle tas i beslag från AA eftersom den antogs kunna ha betydelse för utredning av brott, vara någon avhänd genom brott och antas vara förverkad på grund av brott. BB beslutade även att AA skulle kroppsbesiktigas genom urinprovstagning. Inga droger påvisades. Gripandet beslutades kl. 1.40 och anmäldes till åklagare kl. 4.23. AA delgavs misstanke om bl.a. grovt häleri alternativt häleriförseelse och förhör med honom påbörjades kl. 8.17. Efter förhöret hävde åklagare gripandet.

text: Polismyndigheten redogjorde för upplysningar från berörda befattningshavare.

text: BB har huvudsakligen uppgett följande.

text: De begav sig till nattklubben efter att han fått tips om att en narkotikapåverkad person (senare identifierad som AA) bar en dyr klocka. AA hade till gäster uppgett att han fått klockan olagligt. På fråga uppgav AA att det var hans klocka och att den kostade flera hundra tusen kronor. AA:s taxerade inkomst var låg i förhållande till klockans värde. AA uppgav vidare att han hade köpt klockan av en person han inte ville namnge. Han ville inte heller svara på om han hade kvitto. Efter en stund uppgav AA att klockan tillhörde en kompis men ville inte namnge kompisen. AA försökte även ta av sig klockan och överlämna den till en bekant. Patrullen utredde klockans värde och kontrollerade AA:s inkomst. Kontakt etablerades även med andra myndigheter. Han ansåg att AA var skäligen misstänkt för häleri. Grunden var att AA undanhöll relevant information utan godtagbar förklaring, att han ändrade uppgifter efterhand och att han försökte lämna bort klockan under ingripandet. Vidare hade AA inte tillräckliga ekonomiska medel eller inkomst för att kunna ha köpt klockan lagligt. Därutöver hade ett trovärdigt anonymt tips lämnats. Han bedömde att det fanns kollusionsfara eftersom AA kunde kontakta eventuella medmisstänkta innan ett förhör.

text: Klockan togs i beslag då den antogs dels ha betydelse för utredning av brottet, dels vara någon avhänd genom brott eller förverkad på grund av brott. Syftet var att eftersöka klockan i register, värdera den och göra en enklare tillgångsutredning. Det handlade främst om att säkerställa målsägandens rätt då det skäligen antogs att klockan var tillgripen.

text: DD uppgav bl.a. att samtalet med AA ägde rum utanför nattklubben vid deras polisbuss samt att BB funderade och ringde samtal innan han beslutade att gripa AA.

text: Polismyndigheten uppgav att tingsrätten fastställt beslaget av klockan. Som grund hade rätten angett att klockan kunde antas ha betydelse för utredningen om brott eller vara någon avhänd genom brott eller förverkad på grund av brott. Polismyndigheten förklarade också att förundersökningen lagts ned och att beslaget av klockan hävts.

text: Polismyndigheten bedömde att det inte fanns något att invända mot beslutet att kroppsbesiktiga AA till följd av misstanken om narkotikabruk.

text: I fråga om misstanken om häleri och beslaget av klockan samt gripandet redovisade myndigheten följande bedömning.

text: Misstanken om häleri och beslaget av klockan

text: BB har anfört att han bedömde att AA var skäligen misstänkt för häleri och att han grundande bedömningen på att AA ansågs undanhålla relevant information om innehavet utan godtagbar förklaring, att han ändrade uppgifter efterhand, att han försökte lämna bort klockan under ingripandet och att han inte hade tillräckliga ekonomiska medel eller inkomster för att ha kunnat köpa klockan på ett ärligt sätt samt ett anonymt tips om detta. JO har vid flera tillfällen uttalat att för att en person ska anses skäligen misstänkt för ett brott krävs att det föreligger konkreta omständigheter som med viss styrka pekar på att den misstänkte har begått den gärning som misstanken avser. Omständigheterna måste alltså vara sådana att de ger upphov till en faktabaserad misstanke. Misstanken får därför t.ex. inte grundas på allmänna utpekanden av en viss person eller på andrahandsuppgifter som inte är verifierade. Det är inte möjligt att slå fast mer bestämda riktlinjer för vad som ska krävas för att en misstanke ska anses vara skälig. Frågan får istället avgöras från fall till fall och det finns då ett visst bedömningsutrymme. Vad gäller anonyma uppgiftslämnare har JO vid flera tillfällen uttalat att man måste iaktta stor försiktighet när det gäller att bedöma en anonym persons uppgifter. Som princip kan uppgifter som lämnats i anonyma tips inte ensamma läggas till grund för en bedömning av om det finns förutsättningar för att använda ett straffprocessuellt tvångsmedel. Som JO också har framhållit kan man, eftersom en misstänkt aldrig är skyldig att tillhandahålla uppgifter eller material som kan användas som bevisning mot honom själv, inte heller dra några slutsatser av det förhållandet att han vägrar att frivilligt medverka i utredningen (Per Lagerud, JO om polis och åklagare, 2022- 11-12 (JUNO), s. 72 ff). Det kan ifrågasättas om utredningen ger stöd för att misstankarna mot AA har haft en tillräckligt hög grad av konkretion för att denne skulle anses skäligen misstänkt för brotten, likaså om kravet på ”skäligen kan antas” kan anses ha varit uppfyllt. Man kan därvid diskutera om det som framkom om AA:s taxerade inkomster, klockans värde och AA:s beteende vid tillfället talade för att det var mer sannolikt att klockan avhänts någon genom brott än att så inte var fallet och att därför det fanns förutsättningar för ett återställandebeslag. Detsamma kan sägas om frågan huruvida det förelåg tillräckligt konkreta omständigheter som talade för att klockan skulle kunna komma att förverkas. Återstår då frågan om klockan skäligen kunde antas ha betydelse för utredningen av brott och om det därför fanns förutsättningar för ett bevisbeslag. Även denna fråga är något svårbedömd men Polismyndigheten anser att den samlade bilden talar för att det funnits skäl att ta klockan i beslag i vart fall för att kunna genomföra en fackmannamässig värdering av den.

text: Gripandet

text: Av utredningen framgår att AA greps på grund av misstanke om häleri. Som framgår av redogörelsen för den rättsliga regleringen förutsätter ett beslut att gripa någon med stöd av 24 kap. 7 första stycket RB att anhållningsskäl föreligger. För ett anhållningsbeslut krävs i sin tur att det föreligger skäl för häktning. Enligt BB:s bedömning var AA skäligen misstänkt för bl.a. häleri, alternativt häleriförseelse. I straffskalan för aktuella brott ingår fängelse ett år. Frågan om det i ett visst fall finns skäl för häktning och därmed även gripande är sådan att det finns ett visst bedömningsutrymme. Som nämnts i samband med redogörelsen för den rättsliga regleringen är det en grundläggande förutsättning för att häktning ska kunna ske att den misstänkte är på sannolika skäl misstänkt för ett brott för vilket är föreskrivet fängelse ett år eller däröver. Är den misstänkte skäligen misstänkt för brottet, får han anhållas om det är av synnerlig vikt att han eller hon tas i förvar i avvaktan på ytterligare utredning. Som framgått är regeln om utredningsanhållande en undantagsregel som bör användas restriktivt. Den förutsätter också att det finns mycket starka skäl att frihetsberöva den misstänkte vilket alltså innebär att utrymmet för att gripa någon på en svagare misstanke än sannolika skäl, eller utan att det kan visas att någon av de särskilda häktningsgrunderna föreligger, inte kan vara särskilt stort. Det krävs också att det finns anledning att räkna med att ytterligare utredning inom kort kommer att ge underlag för ett påstående om att det föreligger sannolika skäl. I det aktuella ärendet anser Polismyndigheten inte att utredningen ger stöd för att det varit fråga om en sådan undantagssituation att det funnits förutsättningar att gripa AA på den svagare misstanken. När det gäller bedömningen av frågan om kollusionsfara så har BB uppgett att han ansåg att det förelåg en risk för att AA på fri fot skulle undanröja bevis och försvåra utredningen, t.ex. genom att kontakta och påverka andra personer. Det är omständigheter som i sig kan läggas till grund för ett anhållningsbeslut. Polismyndigheten anser dock att det är tveksamt om utredningen i ärendet ger stöd för att det funnits någon tillräckligt konkret sådan omständighet för att den häktningsgrunden ska anses ha förelegat. Oavsett vilken bedömning som görs av ovanstående så krävs, för att en polisman i sådant fall ska få gripa någon, att det är fråga om ett brådskande fall (jfr

text: JO 2003/04 s. 67

text: ). Bestämmelsen får alltså endast tillämpas om åklagarbeslut i anhållningsfrågan inte kan avvaktas. Av utredningen i ärendet framgår att AA var identifierad, att gripandet föregicks av att frågor ställdes till AA samt att utredningsåtgärder vidtogs bl.a. avseende klockans värde och AA:s taxerade inkomster. Utredningen ger således inte stöd för annat än att det funnits tid och möjlighet att kontakta jouråklagare för att få frågan om frihetsberövande prövad. Polismyndigheten anser därför att den särskilda förutsättningen för ett gripande, att det varit fråga om ett brådskande fall, inte varit uppfylld. Av utredningen framgår vidare att det gick drygt två och en halv timme från det att AA greps tills dess att åklagare underrättades om gripandet. Det framgår också att AA varit aggressiv och verbalt stökig. Som nämnts ovan ska åklagaren skyndsamt underrättas om gripandet. Även om förhör inte kan ske omedelbart så bör det inte fördröja en anmälan till åklagaren (

text: prop. 1986/87:112 s. 74

text: ). Polismyndigheten anser därför att kravet på skyndsam underrättelse till åklagaren inte varit uppfyllt i detta fall.

text: AA kommenterade yttrandet.

text: Bedömning

text: Granskningens inriktning och utgångspunkter Av utredningen framgår att beslaget har prövats av domstol. Med det konstaterandet lämnar jag frågan om det fanns lagliga förutsättningar för

text: åtgärden. Min granskning har framför allt avsett beslutet att gripa AA. Vad AA i övrigt fört fram i anmälan går jag inte in på.

text: Dokumentationsbrister har försvårat granskningen. I protokollet över frihetsberövandet har BB angett att AA var gripen för häleri. I utredningen hos JO och i en promemoria han upprättade i anslutning till händelsen har BB angett att misstanken avsåg grovt häleri alternativt grovt penningtvättsbrott.

text: Med tanke på att det rörde ett frihetsberövande är bristen allvarlig. Jag utgår dock i den fortsatta bedömningen från att gripandet gjordes med anledning av en misstanke om grovt häleri alternativt grovt penningtvättsbrott.

text: I polisanmälan och promemorian anges att det uppmärksammades att AA bar på en dyr klocka i samband med att han fördes ut från nattklubben. Vidare anges att frågor ställdes till AA om hur han kunde ha råd med klockan med hänsyn till hans taxerade inkomst som kontrollerades. I samband med JO:s granskning redovisade BB även att han fått ett anonymt tips om att AA till andra gäster på nattklubben skulle ha uppgett att han fått klockan på ett olagligt sätt. Även i denna del kan jag alltså konstatera att BB:s uppgifter till JO skiljer sig från den upprättade dokumentationen.

text: Det är inte godtagbart att omständigheter som läggs till grund för ett frihetsberövande preciseras först sedan JO inlett en utredning. Jag anser dock inte att jag kan ha någon annan utgångspunkt än att även de senare redovisade omständigheterna faktiskt låg till grund för bedömningen av misstanken och beslutet att gripa AA.

text: Gripandet

text: Häleri och penningtvättsbrott

text: Den som på ett sätt som är ägnat att försvåra ett återställande tar befattning med något som är frånhänt annan genom brott eller som bereder sig otillbörlig vinning av annans brottsliga förvärv döms för häleri (se

text: 9 kap. 6 § första stycket brottsbalken

text: För penningtvättsbrott döms, om åtgärden syftar till att dölja att pengar eller annan egendom härrör från brott eller brottslig verksamhet eller till att främja möjligheterna för någon att tillgodogöra sig egendomen eller dess värde, bl.a. den som överlåter, förvärvar, omsätter, förvarar eller vidtar annan sådan åtgärd med egendomen (se 3 § lagen om straff för penningtvättsbrott).

text: Straffet för både häleri och penningtvättsbrott är fängelse i högst två år eller, om brottet är grovt, fängelse i lägst sex månader och högst sex år.

text: Rättsliga förutsättningar för ett gripande

text: Regler om gripande, anhållande och häktning finns i

text: 24 kap.

text: rättegångsbalken

text: (RB). En grundläggande förutsättning är att personen åtminstone är skäligen misstänkt för ett brott. Ett gripande vid skälig misstanke får endast göras om det

text: är av synnerlig vikt att personen tas i förvar i avvaktan på ytterligare utredning (se

text: 24 kap. 6 §

text: RB). Det ska också finnas ett eller flera s.k. särskilda häktningsskäl, t.ex. risk för att den misstänkte genom att undanröja bevis eller på något annat sätt försvårar sakens utredning (se 24 kap. 1 § första stycket 1–3 RB). Om det finns skäl att anhålla någon, får en polis i brådskande fall gripa personen (se

text: 24 kap. 7 § första stycket

text: RB).

text: Ett gripande ska skyndsamt anmälas till åklagaren (se

text: 24 kap. 8 § andra stycket

text: RB).

text: Fanns det skälig misstanke om häleri eller penningtvättsbrott? För att någon ska anses skäligen misstänkt för brott krävs att det finns konkreta omständigheter som med viss styrka pekar på att den misstänkte har begått den gärning som misstanken avser. Frågan får besvaras från fall till fall och vanligen finns det ett visst utrymme för olika bedömningar. (Se t.ex. JO 2009/10 s. 72, dnr

text: Jag anser, i likhet med Polismyndigheten, att det kan sättas i fråga om det som BB fört fram ger stöd för att misstankarna mot AA har haft en tillräckligt hög grad av konkretion för att han skulle anses skäligen misstänkt för grovt häleri eller grovt penningtvättsbrott. Med beaktande av det bedömningsutrymme som finns när det gäller värderingen av en misstanke har jag dock inte ett tillräckligt underlag för att konstatera att BB saknade fog för sin bedömning.

text: Frågan om frihetsberövande skulle ha underställts en åklagare Ett frihetsberövande av den som är misstänkt för brott ska som huvudregel ske genom ett beslut om anhållande som fattas av en åklagare. I ett brådskande fall får en polis gripa personen, om det finns skäl för ett anhållande. Gripande är alltså en provisorisk åtgärd i avvaktan på åklagares beslut om anhållande. Brådskande fall innebär detsamma som fara i dröjsmål. Med uttrycket avses att omständigheterna i det enskilda fallet är sådana att åtgärden skulle gå om intet om den inte genomförs omedelbart (se

text: SOU 1995:47 s. 165

text: och Lindberg, Straffprocessuella tvångsmedel, femte uppl., 2022, s. 265 f.). Om åtgärden utan olägenhet kan skjutas upp, eller om det finns tid att hinna kontakta en behörig beslutsfattare, är det således inte fråga om ett brådskande fall (se JO 2003/04 s. 67, dnr

text: Utredningen visar att BB ringde flera telefonsamtal och att han etablerade kontakt med olika myndigheter innan han beslutade att gripa AA. Däremot har det inte kommit fram något som förklarar varför BB inte tog kontakt med en jouråklagare och det finns inget som tyder på att han försökte göra det men att det inte gick att komma fram på telefon. BB har inte heller i övrigt motiverat varför det var brådskande att gripa AA eller kommenterat den förutsättningen närmare. Det kan noteras att ingripandet gjordes av två poliser och skedde intill en polisbuss samt att AA var ensam. Jag kan inte se att omständigheterna var sådana att en åklagares beslut inte kunde avvaktas.

text: Det var alltså inte fråga om ett brådskande fall och det saknades därför förutsättningar för BB att gripa AA. BB skulle i stället ha låtit en jouråklagare pröva om det fanns skäl för ett anhållande. Jag har mot den bakgrunden inte anledning att uttala mig om huruvida det fanns kollusionsfara och om det var av synnerlig vikt att AA togs i förvar.

text: Gripandet anmäldes inte skyndsamt till åklagare

text: Det dröjde drygt två och en halv timme innan gripandet anmäldes till åklagaren vilket inte är förenligt med kravet på att ett gripande skyndsamt ska anmälas till åklagaren.

text: Dokumentationsbrister Det är av stor vikt från rättssäkerhets- och kontrollsynpunkt att beslut om tvångsmedel dokumenteras klart och noggrant, särskilt frihetsberövanden. Som jag nämnt är det inte godtagbart att omständigheter som låg till grund för gripandet inte dokumenterades. Utöver de brister jag pekat på tidigare saknades det uppgift om varför det var av synnerlig vikt att AA togs i förvar.

text: Jag kan inte avgöra om dokumentationsbristerna avspeglar en okunskap om de rättsliga förutsättningarna för ett gripande eller beror på något annat. Oavsett hur det förhåller sig med det är bristerna oacceptabla.

text: Kritik och avslutande kommentarer Polismyndigheten kritiseras för att frågan om frihetsberövande inte underställdes en åklagare och för att åklagare inte skyndsamt underrättades om gripandet. Polismyndigheten kritiseras också för dokumentationsbristerna.

text: Ärendet avslutas.

text: Per Lennerbrant

text: Ärendet har föredragits av Leo Nilsson Nannini. Byråchefen Stefan Nyman har deltagit i beredningen.

text: Sändlista

text: AA

text: Polismyndigheten, rättsavdelningen (A331.739/2022)


avgjordAv: Mats Melin

title: En domstolssekreterares åtgärd att i en privat rättslig angelägenhet använda sig av sin mejladress vid tingsrätten och kuvert med tingsrättens poststämpel samt tingsrättens handläggning av ett mål i vilket sekreteraren var part

text: Anmälan

text: I en anmälan som kom in till JO den 15 juni 2007 ifrågasatte AA bl.a. om domstolssekreteraren BB:s agerande i en privat rättslig angelägenhet var förenligt med hennes anställning vid Södertälje tingsrätt.

text: Han uppgav i huvudsak följande. Hans hund och BB:s hund hamnade vid ett tillfälle i oktober 2006 i slagsmål med varandra. BB:s hund fick då skador som krävde veterinärvård. Han och BB kunde därefter inte komma överens om hur kostnaderna för skadorna skulle fördelas dem emellan. Vid de kontakter de hade i saken hänvisade BB till att hon arbetade vid Södertälje tingsrätt och därför visste vad som gällde. Hon använde också tingsrättens kuvert och poststämpel och sin mejladress hos tingsrätten i kommunikationen med honom. – BB stämde honom vid Södertälje tingsrätt. Efter en omfattande skriftväxling biföll tingsrätten hennes talan. Han hade i en skrivelse i målet påtalat att hon använt sig av tingsrättens mejladress och tjänstekuvert vid kontakterna med honom. Trots detta kommenterades inte saken i domen.

text: Utredning

text: Handlingar i tingsrättens mål FT 2044-06 infordrades och granskades. Av dessa framgick bl.a. att BB var kärande och gensvarande och AA var svarande och genkärande i målet samt att tingsrätten i en dom i maj 2007 biföll BB:s talan och ogillade AA:s talan. Av handlingarna framgick vidare att signaturen ”CC” hade beslutat att stämning skulle utfärdas, att ett flertal förelägganden hade skickats till parterna samt att en tingsfiskal därefter varit ordförande vid ett sammanträde för muntlig förberedelse och sedermera också dömt i målet.

text: Ärendet remitterades till Södertälje tingsrätt för upplysningar om och yttrande över användningen av kuvert poststämplade ”Södertälje tingsrätt” och BB:s mejladress hos tingsrätten samt vilka överväganden tingsrätten gjorde i fråga om domstolspersonalens befattning med målet.

text: Södertälje tingsrätt (lagmannen DD) kom in med ett yttrande och anförde att AA:s uppgifter om användning av ett kuvert poststämplat ”Södertälje tingsrätt” och mejladress framstod som riktiga och hans kritik som befogad. Vidare angavs att BB inte hade deltagit i tingsrättens handläggning av målet i någon del. En domare vid Nyköpings tingsrätt hade, efter den skriftliga beredningen, förordnats att handlägga och avgöra målet.

text: Till tingsrättens yttrande var fogat bl.a. handlingar ur tingsrättens administrativa ärende nr 18-07 i vilket följande var antecknat den 24 januari 2007.

text: Anteckningar om åtgärder m.m. med anledning av påstått missbruk av tjänstekuvert

text: Jag görs uppmärksam på aktbil 17 jämte bilagor i tingsrättens mål FT 2044-06. I målet FT 2044-06 väckte BB, anställd här som domstolssekreterare, 5.12.2006 talan mot AA. Ersättning yrkas för skador som AA:s tik skall ha om åsamkat BB:s tik. I aktbil 17, som kom in 22.1.2007, gör AA:s ombud gällande att BB har utnyttjat sin position som anställd i domstolen bl. a. genom att använda sin tjänste-emailadress vid argumentation med AA under tiden 22.11 - 4.12.2006 samt genom att använda tingsrättens tjänstekuvert 10.11.2006 vid brevkontakt med AA. Av de vid aktbil 17 fogade bilagorna synes framgå att det handlar om  fem e-postmeddelanden från BB:s e-postadress på arbetet (to 16.11.2006 kl. 10.28, on 22.11.2006 kl. 11.28, on 29.11.2006 kl. 9.54, to 30.11.2006 kl. 7.54 och må 4.12.2006 kl. 7.55)  ett 10.11.2006 poststämplat tjänstekuvert med adressaten AA. – – – Informerad om huvuddragen i anteckningarna ovan uppger BB självmant följande: Hon reflekterade inte över att e-postmeddelandena kunde uppfattas på det angivna sättet. Försändelsen innehöll ett intyg som arbetsgivaren hade gett henne och tjänstekuvertet användes av obetänksamhet. Hon ber spontant om ursäkt och förklarar att det inträffade inte skall upprepas. BB erinras med eftertryck om det olämpliga och, när det gäller tjänstebrevet, klart antastliga i sitt handlande. Med beaktande av hennes förklaring att det inträffade inte skall upprepas, i någon mån också av att det handlar om e-postkontakter före det att tvisten blev en domstolssak, får saken stanna vid detta. DD lagman

text: AA yttrade sig över remissvaret och uppgav bl.a. att fråga var om användande av tjänstekuvert vid två tillfällen och att inget av dessa kuvert innehöll något intyg från arbetsgivaren. Detta erhöll han från personalavdelningen vid tingsrätten i ett annat kuvert.

text: Därefter inhämtades kompletterande upplysningar från DD som anförde följande.

text: När det aktuella målet kom in lottades det på en rotel som innehades av en av tingsrättens rådmän. Denne hade då semester, varför beslut om att utfärda stämning fattades av en annan (nu pensionerad) rådman vid tingsrätten. Tingsrättens bedömning var att så kunde ske då dels beslutet att utfärda stämning borde fattas utan dröjsmål och dels ett sådant beslut inte innefattar något ställningstagande i den ena eller andra riktningen i målet. Den efterföljande skriftväxlingen, som innebar endast kommunikation av handlingar utan någon bedömning av saken, sköttes av tingsrättens ordinarie kansli efter delegation eller, troligare, på rotelinnehavarens uppdrag. När målet började bli klart för avgörande engagerades en fiskal från Nyköping

text: för ställningstagande till den fortsatta handläggningen. Det var denne som beslutade att sätta ut målet till muntlig förberedelse och sedermera avgjorde målet. Tingsrätten tog aldrig formellt ställning till om jäv förelåg eller inte, men rotelinnehavarens bedömning, som DD var informerad om och inte hade någon invändning emot, var att det till följd av att en av parterna var anställd hos tingsrätten förelåg jäv för domare vid tingsrätten att vidta sådana åtgärder i handläggningen av målet som innefattade någon form av bedömning. För att undvika jävsproblematiken engagerade man därför en domare från en annan tingsrätt när det blev dags att fatta beslut som kunde anses innefatta bedömningar.

text: Bedömning

text: BB:s handlande I ärendet är klarlagt att BB i sina kontakter med AA i en privat rättslig angelägenhet använde dels kuvert med tingsrättens poststämpel, dels – vid upprepade tillfällen – den mejladress hon har vid tingsrätten. AA har uppgett att hon använde tjänstekuvert vid två tillfällen. Han har bifogat en kopia av ett kuvert. BB har däremot till DD uppgett att hon använde tingsrättens kuvert vid ett tillfälle. AA och BB har inte heller varit överens om vilken eller vilka handlingar som skickades på detta sätt. – Jag finner inte skäl att utreda saken vidare eftersom det saknar avgörande betydelse hur det förhåller sig i dessa avseenden.

text: Anställda vid domstolar kan i mindre omfattning använda sin mejladress hos domstolen för privat bruk (21 § DvFS 2006:2 Domstolsverkets föreskrifter om informationssäkerhet för gemensamma IT-system). Lämpligheten av att så sker får bedömas i det enskilda fallet. I den angelägenhet som BB:s mejlanvändning avsåg var hon och AA oense i en fråga om ersättning för skada som skulle kunna komma att bli, och sedermera också blev, föremål för prövning vid tingsrätten. Att i en sådan sak använda sin mejladress hos domstolen vid kontakterna medför en risk för att det av motparten uppfattas som ett påtryckningsmedel, även om det sker innan saken anhängiggjorts vid domstolen. Jag delar DD:s uppfattning, som han också delgav BB, att hennes agerande i det aktuella fallet var olämpligt.

text: Att en tjänsteman vid en domstol använder domstolens kuvert och poststämpel för privat kommunikation är givetvis oacceptabelt. Jag har dock, bl.a. mot bakgrund av att det rört sig om en eller möjligen ett par försändelser, inte funnit anledning att vidta någon ytterligare åtgärd med anledning av detta. BB förtjänar däremot kritik för sitt handlande.

text: Tingsrättens handläggning av målet

text: I

text: 4 kap. 13 § rättegångsbalken

text: (RB) anges när en domare skall anses jävig. Syftet med reglerna är allmänt sett att utesluta en domare från handläggningen av ett mål, vari hans ställning antingen till någon av parterna eller till saken kan innebära fara för partiskhet (Fitger,

text: Rättegångsbalken

text: , del 1, s. 4:22). I punkten 10 i bestämmelsen föreskrivs att en domare är jävig att handlägga mål bl.a. om särskild omständighet föreligger som är ägnad att rubba förtroendet till hans opartiskhet i målet. En sådan omständighet som sägs i denna punkt avser i allmänhet domarens förhållande till någon av parterna eller till den sak som är föremål för handläggning (a.a. s. 4:31).

text: Om en domare känner till att en sådan omständighet föreligger som kan antas utgöra jäv mot honom är han enligt

text: 4 kap. 14 §

text: RB skyldig att självmant ge det till känna. Vidare framgår av

text: 4 kap. 15 §

text: RB att, sedan fråga om jäv uppkommit, får domare vidta endast sådan åtgärd i målet som inte utan synnerlig olägenhet kan uppskjutas och inte innefattar avgörande av målet.

text: Av utredningen har framkommit att tvisten mellan BB och AA handlades av domare vid tingsrätten under den skriftliga förberedelsen, men att domare från annan tingsrätt tog över när målet började bli klart för avgörande. Denne beslutade då att sätta ut målet till sammanträde och avgjorde sedermera målet.

text: Jag delar uppfattningen att domstolens domare i den aktuella situationen var jäviga. Förekomsten av jäv utgör emellertid, som nyss angetts, hinder inte endast mot att avgöra målet, utan även mot att vidta andra handläggningsåtgärder. I den aktuella situationen borde därför tingsrätten, när målet anhängiggjordes, utan dröjsmål ha vidtagit åtgärder för att anförtro handläggningen till domare som inte var jävig. Tingsrätten kan inte undgå kritik för att så inte skedde.

text: Med dessa uttalanden avslutas ärendet.


title: Kritik mot Byggnadsnämnden i Torsås kommun för senfärdig och felaktig handläggning av en ansökan om bygglov

text: Anmälan

text: I en anmälan som kom in till JO den 14 maj 2008 förde AA, BB och CC fram klagomål mot Byggnadsnämnden och Miljönämnden i Torsås kommun. Klagomålen gällde handläggningen av ett bygglovsärende och anmälningsärenden för vindkraftverk på fastigheterna G 6:1 och K 3:11. AA m.fl. anförde huvudsakligen följande. Byggnadsnämndens handläggning Byggnadsnämnden beslutade den 22 januari 2007 att lämna positivt förhandsbesked för uppförande av två vindkraftverk, ett på fastigheten G 6:1 och ett på fastigheten K 3:11. Den 5 juli 2007 ansökte Giro Vind Energi AB och Kalmar Energi Försäljning AB om bygglov för uppförande av två vindkraftverk på fastigheterna. Den 27 augusti 2007 beslutade nämnden att kommunicera avslag på bygglovsansökan med hänvisning till att placeringen av det ena verket inte överensstämde med förhandsbeskedet. Den 13 september 2007 påtalade sökandena att placeringen är i linje med förhandsbeskedet, men att ärendet skulle kunna delas. Byggnadsnämnden beslutade den 1 oktober 2007 att återremittera ärendet till sökandena för ytterligare utredning. Bolagen yttrade sig och begärde att nämnden skulle pröva ansökan.

text: Den 5 november 2007 beslutade byggnadsnämnden om anstånd enligt

text: 8 kap. 23 § plan- och bygglagen (1987:10)

text: med hänvisning till att det hade väckts en fråga rörande områdesbestämmelser. Beslutet överklagades till Länsstyrelsen i Kalmar län som den 20 mars 2008 upphävde det och återförvisade ärendet till nämnden för fortsatt handläggning.

text: Den 28 april 2008 beslutade byggnadsnämnden att tillsammans med miljönämnden inrätta en beredningsgrupp bestående av politiker. Det fanns inte något i beslutet som preciserade beredningsgruppens uppdrag, angav att gruppen skulle arbeta med det aktuella ärendet eller angav någon tidsplan för beredningen.

text: Behandlingen av bygglovsärendet har försenats ytterligare genom att nämnden inte godtog sökandens bullerutredning utan beslutade om en egen utredning. Detta trots att bullerfrågan i första hand hanteras av miljönämnden med utgångspunkt från

text: miljöbalkens

text: regelverk. Det beslutet står inte i samklang med bestämmelserna i

text: 13 § förvaltningslagen (1986:223)

text: Föredragande tjänstemän vid byggnadsnämnden har, med hänvisning till att positivt förhandsbesked lämnats, påtalat för nämndens ledamöter att ansökan måste bifallas. Nämnden har genom sina olika beslut medvetet och med uppsåt brustit i sin myndighetsutövning. Därigenom har avgörandet av bygglovsärendet fördröjts i strid med kraven i

text: 7 § förvaltningslagen

text: . Miljönämndens handläggning Bolagen har hos miljönämnden anhängiggjort anmälningsärenden enligt

text: miljöbalken

text: angående anläggande och drift av vindkraftverk på fastigheterna G 6:1 och K 3:11. Den 4 september 2007 beslutade miljönämnden att bordlägga ärendet av samma skäl som byggnadsnämnden hänvisade till i sitt beslut om anstånd, dvs. att det pågick arbete med att ta fram områdesbestämmelser. Länsstyrelsen har efter överklagande av sökandena upphävt miljönämndens beslut och återförvisat saken till nämnden för ny handläggning.

text: Den 23 april 2008 beslutade miljönämnden att utse politiska företrädare i en beredningsgrupp utan särskilt koppling till de överklagade ärendena eller en tidsplan för beredningen.

text: Även miljönämnden har således genom olika beslut fördröjt avgörandena av anmälningsärendena enligt

text: miljöbalken

text: Utredning

text: Muntliga upplysningar och handlingar hämtades in från Byggnadsnämnden och Miljönämnden i Torsås kommun. Det framkom att miljönämnden den 21 maj 2008 hade fattat beslut i anmälningsärendena enligt

text: miljöbalken

text: . Härefter anmodades byggnadsnämnden att göra en utredning och yttra sig över AA:s m.fl. anmälan. I remissvaret anförde nämnden följande (bilagorna utelämnas här). – – –

text: Byggnadsnämndens handläggning

text: Förhandsbesked och tidsprocess Vid årsskiftet 2006/07 ansökte Kalmar Energi Försäljnings AB och Giro Vind Energi AB om förhandsbesked för bygglov för två vindkraftverk, varav ett på fastigheten G 6:1 och ett på fastigheten K 3:11. I byggnadsnämnden diskuterades då var man kunde lämna besked. Det verk som låg öster ut på fastigheten G 6:1 ansågs inte utgöra problem eftersom det låg relativt långt ifrån bebyggelse och mer än 250 m till Möre golfbana. Byggnadsnämnden ansåg att det västra verket låg för nära golfbanan. Ett befintligt verk är sedan några år uppfört ca 200 meter från golfbanan. Den placeringen kom till stånd efter överenskommelse med exploatören om rimligt avstånd mellan vindkraftverk och golfbanan. Skälet till bedömningen är att golfbanan är den mest besöksfrekventa fritidsanläggningen i Torsås kommun. Byggnadsnämnden beslutade 22 januari 2007 att meddela positivt förhandsbesked

text: med villkor att placeringen av nya verk inte fick ligga närmare golfbanan är befintligt verk, se bilaga protokoll. Under sommaren 2007 inkom sökanden med en bygglovansökan för båda verken. Den 27 augusti 2007 behandlade byggnadsnämnden ärendet och beslutade att kommunicera avslag på ansökan om två verk eftersom det västra verkets placering (på fastigheten K 3:11) inte överensstämde med givet förhandsbesked, då det var placerat för nära golfbanan. Dessutom beslutade byggnadsnämnden att föreslå kommunstyrelsen att uppdra åt byggnadsnämnden att upprätta områdesbestämmelser för att reglera de områden för vindkraft som rekommenderas i översiktsplanen utmed kusten. Kommunstyrelsen beslutade den 4 september 2007 att uppdra åt byggnadsnämnden att upprätta sådana områdesbestämmelser. I september 2007 inkom ny skrivelse till byggnadsnämnden där sökanden menade att placeringen var i överensstämmelse med förhandsbeskedet men att man var öppna för ett delat beslut, dvs. att G beviljas bygglov nu och K utreds ytterligare. Eftersom det då fanns förslag från sökanden att ta upp ärendena som två skilda ärenden föreslog tjänstemännen att man skulle dela på ärendena och bevilja bygglov för det östra verket vars läge överensstämde med det tidigare förhandsbeskedet. Rent formellt fanns dock bara en ansökan för båda verken tillsammans. Detta är bakgrunden till att ansökan i sin helhet behandlades. Byggnadsnämnden beslutade 1 oktober 2007 att återremittera ärendet till sökandena för ytterligare utredning. Skrivelse inkom 22 oktober 2007 från sökanden där de anser att ansökan är enligt givet förhandsbesked varför bygglov ska beviljas på G 6:1 som kommer att byggas omgående. Byggnadsnämnden beslutade då att ärendet för G 6:1 ska behandlas. Placeringen stämmer med översiktsplanen för vindkraft antagen av kommunstyrelsen 2002-09-25, men inte med givet förhandsbesked. Den 5 november 2007 beslutade byggnadsnämnden att anstå med beslutet om bygglov med hänvisning till att områdesbestämmelser skulle upprättas för området avseende vindkraft. Det beslutet överklagades av sökanden. Den 3 december 2007 påtalade stadsarkitekten att bygglov ska beviljas för det verk som stämmer med tidigare lämnat positivt förhandsbesked. Byggnadsnämnden vidhöll dock tidigare beslut och översände överklagandet till länsstyrelsen som sedermera återförvisade ärendet till kommunen för ny handläggning. Byggnadsnämnden överlämnar 28 april 2008 ärendet till den beredningsgrupp som bildats för vindkraftsärenden i kommunen. I juni 2008 inkom skrivelse från sökanden med anhållan att lämna bygglov för båda fastigheterna. Ordförande underrättade sökande att ärendet skulle tas upp i augusti och ett möte hölls med företrädare från Kalmar Energi Försäljnings AB. Därefter har sökanden erbjudits alternativ placering inom området K 2 som är utpekat i översiktsplanen för vindkraft. Den alternativa placeringen ligger inom berörda markägares område. Det skulle kunna ge plats för ett verk med en märkeffekt av 2-3 MW vilket mer än väl motsvarar de två verk det skulle kunna ersätta. Här uppfylls kraven på buller och skuggor och ett bygglov skulle på denna plats kunna beviljas. Något svar från sökanden angående alternativ placering har inte inkommit till byggnadsnämnden. Den 1 september 2008 beslutade byggnadsnämnden att kommunicera avslag på ansökan av de två verken på rubricerad fastighet då placeringen inte stämmer med förhandsbesked. Den 6 oktober 2008 beslutade byggnadsnämnden att avslå ansökan för båda verken då placeringen inte stämmer med förhandsbeskedet. Sammanfattningsvis är det alltså så att då kommunen gav ett positivt förhandsbesked så innefattade det villkor om vissa avstånd för verken. Kommunens bedömning är att byggnadsnämnden har rätt att i enlighet med Plan- och bygglagen 8 kap 23 § vid prövning av förhandsbesked samtidigt göra en lokaliseringsprövning av lämpligheten att placera vindkraftverket på föreslagen plats. När sökande kom tillbaka med ny placering så kunde de uppfylla kraven för ena verket men ej för det andra verket. Vid kommunicering med sökanden lovade de att försöka flytta det verk som inte uppfyllde kraven och enligt byggnadsinspektör DD så inkom därefter en ändrad placering för verket på G 6:1 längre söderut men då klarades inte ljudnivån

text: mot bostäder. Vid senare tillfälle så ändrade sökanden placeringen tillbaka till den ursprungliga platsen, dvs. enligt ansökan om förhandsbesked och då klarades inte placeringskravet. Därmed överensstämmer inte verkets placering med villkoret i givet förhandsbesked. Vad gäller tidsspillan så anser tjänstemännen att det tagit längre tid än vad som kan anses bra men att ansvaret på diskussionen som behövts föras delvis också ligger på sökande företag. Under hela handläggningstiden har det förts en kommunikation mellan kommunen och sökanden.

text: Beredningsgruppen Beredningsgruppen kom till på initiativ av kommunchefen och byggnadsnämndens ordförande efter möte med länsstyrelsen 08-04-11, då lämplig handläggning av vindkraftsärenden diskuterats. På mötet deltog från länsstyrelsen EE (länsarkitekt), FF (länsjurist) och GG (vindkraftssamordnare) samt från kommunen HH (kommunalråd), JJ (miljönämnden), KK (byggnadsnämnden), LL (kommunchef och vindkraftssamordnare) och MM (stadsarkitekt). Länsstyrelsen var tydliga med att en aktuell översiktsplan utgör ett starkt beslutsunderlag för kommunens bygglovbeslut samt att kommunen behövde en samordning mellan nämnderna avseende vindkraftsfrågorna. Det är självklart så att kommunen är missnöjd med att hanteringen av ärendet inte har kunnat behandlas snabbare. Beredningsgruppen startades alltså upp för att uppnå en snabbare hantering av vindkraftsärenden. Såväl politiker från byggnadsnämnd och miljönämnd samt kommunchefen och tjänstemän från de båda nämnderna ingår i beredningsgruppen. Beredningsgruppens syfte är att strukturera en handläggningsmodell och upprätta en checklista som kan ligga till grund för inkommande ärenden för nämndernas beslutunderlag. Däremot lämnar beredningsgruppen inga förslag till beslut i myndighetsutövningen. Ambitionen var att skynda på processen med detta förfaringssätt och också på sikt få en kortare beslutsprocess för de ärenden som kommer in. Det var också kommunchefens ambition att miljönämnden och byggnadsnämnden i högre grad kan få en samsyn innan man tar ställning till olika ärenden. Ett ytterligare steg som tagits i detta har varit att slå samman dessa nämnder till en myndighetsnämnd vilket är uppe för beslut denna månad. Ett exempel på vad beredningsgruppen bidragit till i aktuellt ärende är att diskutera alternativa lokaliseringar som även erbjudits sökande energibolag för att uppnå bästa lokalisering i relation till effekt och lämpligast.

text: Bullerutredning Bullerutredningen som togs fram på uppdrag av byggnadsnämnden hade syfte att få en neutral bedömning för sitt beredningsunderlag. Bakgrunden till detta önskemål var att sökandens första bullerberäkning utgick enbart ifrån de två nya föreslagna verken. Byggnadsnämnden menade att en kompletterande bullerberäkning erfordrades som även inkluderade befintligt närliggande verk i området. Den kompletterande bullerberäkningen påvisade inte någon skillnad i redovisad buller-påverkan från bedömningen i den första bullermätningen. Därför önskade byggnadsnämnden en opartisk beräkning. Eftersom det i ansökan var energibolaget själva som tagit fram buller-utredningen ansåg majoriteten av byggnadsnämnden att utredningen inte var objektiv. Av den anledningen beställde byggnadsnämnden en bullerutredning från ett neutralt företag. Eftersom byggnadsnämnden har att bedöma lämplig lokalisering enligt Plan- och bygglagen, varav buller är en omgivningspåverkan som påverkar val av placering, ligger det i byggnadsnämndens intresse att ha ett tillförlitligt planeringsunderlag för detta beslut. – – –

text: AA m.fl. kommenterade remissvaret.

text: Härefter framkom att byggnadsnämnden meddelat beslut i ärendet den 6 oktober 2008 och att beslutet överklagats.

text: Rättslig reglering

text: Förhandsbesked Av

text: 8 kap. 34 § första stycket plan- och bygglagen

text: framgår att en byggnadsnämnd ska ge förhandsbesked huruvida en åtgärd som kräver bygglov kan tillåtas på den avsedda platsen. I motiven (

text: prop. 1985/86:1 s. 285

text: ) till bestämmelsen anges bl.a. följande. Vad som i första hand bör prövas i ett förhandsbesked är om en byggnadsåtgärd över huvud taget kan tillåtas på platsen, dvs. närmast en prövning av markens lämplighet för den avsedda åtgärden. Även andra aspekter kan emellertid behöva tas med i bedömningen, t.ex. om den tilltänkta platsen är lämplig med hänsyn till de krav i 3 kap. [plan- och bygglagen] som rör anpassningen till omgivningen. Kulturhistoriska och miljömässiga aspekter kan ju medföra att t.ex. en byggnad över huvud taget inte är lämplig på platsen, eller att den för att kunna tillåtas måste placeras på en viss plats på tomten. Även frågor av detta slag måste alltså övervägas när byggnadsnämnden prövar om förhandsbesked kan lämnas. Om den sökta åtgärden förutsätter att särskilda krav uppfylls, t.ex. beträffande byggnadens placering och utformning måste detta framgå av förhandsbeskedet. Meddelas det sökta tillståndet (positivt förhandsbesked) får nämnden bestämma de villkor som behövs. Ett tillstånd är bindande vid prövning av ansökan om bygglov som görs inom två år från dagen för beslutet (34 § andra stycket). Om sökanden uppfyller eventuella villkor eller inte bedöms vid prövningen av en efterföljande ansökan om bygglov. Att tillståndet är bindande innebär bl.a. att prövningen i bygglovsärendet får avse enbart sådana frågor som inte har avgjorts genom förhandsbeskedet.

text: Allmänna krav på handläggningen av ärenden m.m. I

text: 7 § förvaltningslagen

text: föreskrivs att varje ärende där någon enskild är part ska handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. I detta ligger även att ärendet inom rimlig tid ska avslutas genom någon form av beslut.

text: En myndighet kan hämta in yttrande genom remiss från bl.a. andra myndigheter eller privaträttsliga subjekt. På det sättet kan myndigheten få upplysningar om faktiska förhållanden som är av betydelse för ärendets avgörande, tillgodogöra sig den specialistkompetens som finns hos remissorganet eller kontrollera uppgifter som lämnats av en part. I

text: 13 § förvaltningslagen

text: föreskrivs att en myndighet, innan den beslutar om att hämta in yttrande genom remiss, noga ska pröva behovet av åtgärden. Remissbehovet ska prövas från fall till fall med beaktande av kravet enligt

text: 7 § förvaltningslagen

text: att handläggningen ska vara så enkel, snabb och billig som möjligt utan att säkerheten eftersätts (

text: prop. 1985/86:80 s. 62

text: och

text: Generella bestämmelser om handläggningen av lovärenden I

text: 8 kap. 20 § plan- och bygglagen

text: anges att sökanden i ett lovärende ska lämna in de ritningar, beskrivningar och uppgifter i övrigt som behövs för att ansökan ska kunna prövas. Om ansökningshandlingarna i ett lovärende är ofullständiga, får en byggnadsnämnd förelägga sökanden att avhjälpa bristerna inom en viss tid. Följs

text: inte föreläggandet, får ärendet avgöras i befintligt skick eller ansökningen avvisas. Ett föreläggande ska innehålla en upplysning om verkan av att det inte följs.

text: Enligt ordalydelsen i

text: 8 kap. 20 § plan- och bygglagen

text: får ett föreläggande ges om ansökningshandlingarna är ofullständiga. Om underlaget är sådant att ansökan kan prövas är bestämmelsen däremot inte tillämplig. Byggnadsnämnden har i det fallet en skyldighet att snarast möjligt ta upp ansökan till prövning även om det av handlingarna kan förutses att den inte kommer att bifallas. Det finns emellertid inte något hinder för myndigheten att, inom ramen för serviceskyldigheten (se

text: 4 § förvaltningslagen

text: och

text: 11 kap. 1 § första stycket 4 plan- och bygglagen

text: ), om det bedöms lämpligt, ta en underhandskontakt med sökanden för att ta reda på om denne vill ändra sin ansökan. Om sökanden i ett sådant fall inte hörs av eller ger beskedet att ansökan vidhålls, ska byggnadsnämnden pröva ansökan i sak (jfr

text: JO 1994/95 s. 453

text: Påbörjas arbete för att anta, ändra eller upphäva detaljplan, områdesbestämmelser eller fastighetsplan som berör den fastighet som en ansökan om lov avser får byggnadsnämnden besluta om anstånd med avgörandet av ansökan till dess att planarbetet har avslutats. Om kommunen inte har avgjort planärendet inom två år från det att ansökningen om lov kom in till byggnadsnämnden, ska dock ansökningen avgöras utan dröjsmål (

text: 8 kap. 23 § plan- och bygglagen

text: ). Om en byggnadsnämnd har lämnat positivt förhandsbesked och en ansökan om bygglov görs inom två år från dagen för beslutet kan inte ansökan om bygglov vilandeförklaras med stöd av

text: 8 kap. 23 § plan- och bygglagen

text: prop. 1985/86:1 s. 382

text: f).

text: Bedömning

text: De frågor som tagits upp i anmälan rör handläggningen av ett bygglovsärende för uppförande av två vindkraftverk och handläggningen av anmälningsärenden enligt

text: miljöbalken

text: för att anlägga och driva vindkraftverken. Jag tar i det följande till bedömning upp byggnadsnämndens åtgärder att ”återremittera” ansökan till sökandena, besluta om anstånd enligt

text: 8 kap. 23 § plan- och bygglagen

text: , hämta in en bullerberäkning samt överlämna ärendet till en s.k. beredningsgrupp. Även handläggningstiden för bygglovsärendet bedöms. I övrigt finns det, med beaktande av bl.a. att miljönämnden avgjort anmälningsärendena genom beslut den 21 maj 2008, inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder eller göra några uttalanden i anledning av klagomålen.

text: Den 27 augusti 2007 beslutade byggnadsnämnden att kommunicera avslag på bygglovsansökan med hänvisning till att placeringen av det ena verket inte överensstämde med det tidigare meddelade förhandsbeskedet. Bolagen meddelade den 13 september 2007 att ansökan vidhölls, alternativt att ärendet kunde delas för att möjliggöra att bygglov meddelades för i vart fall det ena verket. Härefter beslutade byggnadsnämnden den 1 oktober 2007 att ”återremittera” ansökan till sökandena för ytterligare utredning. Av remissvaret har inte framkommit något skäl till åtgärden. Inte heller beslutet innehåller någon information som kan förklara hur nämnden resonerade.

text: Som framgår av den rättsliga regleringen får ett föreläggande att komplettera en ansökan ges endast i den situationen att ansökningshandlingarna är bristfälliga. Om det inte är fallet ska ansökan prövas i sak även om det av handlingarna kan förutses att den inte kan bifallas. Utredningen innehåller inte någon uppgift om att sökandena skulle ha begärt eller uttryckt ett önskemål om att ändra sin ansökan; de har tvärtemot i sitt meddelande den 13 september 2007 vidhållit ansökan och begärt att den prövas. Det står också klart att nämnden haft uppfattningen att ansökan kunde prövas i sak. I annat fall hade det inte funnits något skäl för nämnden att kommunicera ett beslut om avslag till sökandena. Byggnadsnämnden har mot bakgrund av det anförda saknat grund för beslutet att ”återremittera” ansökan.

text: Den 5 november 2007, kort tid efter åtgärden att återremittera ansökan, beslutade nämnden om anstånd med avgörandet av ansökan om bygglov. I beslutet hänvisade nämnden till

text: 8 kap. 23 § plan- och bygglagen

text: . Beslutet överklagades till Länsstyrelsen i Kalmar län som genom beslut den 20 mars 2008 upphävde det och återförvisade saken till nämnden för ny handläggning. Nämnden överklagade länsstyrelsens beslut till Länsrätten i Kalmar län som genom beslut den 5 maj 2008 skrev av målet från vidare handläggning sedan nämnden återkallat sitt överklagande. Av den rättsliga regleringen och skälen för länsstyrelsens beslut framgår att byggnadsnämnden saknat lagstöd för sitt beslut om anstånd.

text: Av aktmaterialet framgår att sökandena vid flera tillfällen i juli och augusti 2007 gett in bullerberäkningar i bygglovsärendet. Den 25 april 2008 inkom ytterligare utredning som tagits fram på initiativ av nämnden. Den rättsliga grunden för nämndens initiativ synes vara

text: 13 § förvaltningslagen

text: . Av remissyttrandet framgår att nämnden ifrågasatte objektiviteten i det utredningsmaterial som sökandena gett in eftersom det tagits fram av dem. Ett yttrande genom remiss kan hämtas in t.ex. för att kontrollera uppgifter som lämnats av part. Det bör dock framhållas att enbart den omständigheten att utredningen i ett ärende emanerar från sökanden inte motiverar att så sker. Remissbehovet ska alltid prövas noggrant. Det är naturligtvis viktigt för den enskilde att ett avgörande av ärendet inte skjuts upp på grund av onödiga remisser. Om det i det här fallet av någon annan anledning än att utredningen emanerade från sökandena funnits skäl att hämta in yttrande genom remiss borde nämnden i vart fall ha gjort det långt tidigare.

text: I aktmaterialet finns en promemoria daterad den 21 april 2008 där kommunchefen föreslår att byggnadsnämnden ska utse två personer att ingå i en beredningsgrupp för vindkraftsärenden. I promemorian anges under rubriken ”Syfte med en beredningsgrupp” följande:

text: Då flera tjänstemän jobbar med vindkraftfrågor i olika nämnder men det inte finns ett naturligt forum där olika frågor kan diskuteras skulle mycket kunna vinnas med att en beredningsgrupp bildas. Det är viktigt att vi hittar gemensamma förhållningssätt till de olika förfrågningar som kommer in. Det är viktigt att vi tar del av olika människors kunskaper och att de kommer flera till del. Vill vi hitta ett sätt att arbeta för vindkraft i framtiden så kan det vara viktigt att vi vågar sätta ned foten och tala om vad vi vill i Torsås kommun. Ibland kanske vi behöver säga nej till enskilda verk för att vi skall kunna föra upp parker. Det viktigaste i detta läge är dock att påvisa vilja inom kommunen att hitta lösningar inom kommunen för att så långt som möjligt få en samsyn i dessa frågor.

text: Den 23 och 28 april 2008 beslutade miljönämnden och byggnadsnämnden att inrätta en beredningsgrupp med två ledamöter från vardera nämnd och kommunchefen som adjungerad. Byggnadsnämnden beslutade också att överlämna bygglovsärendet till beredningsgruppen ”för fortsatt beredning”. Det är oklart vad nämnden egentligen avsåg med beslutet att överlämna ärendet. Det har inte kommit fram något i utredningen som tyder på att det i det här skedet fanns behov av att komplettera underlaget för ärendets sakliga avgörande. Gruppen vidtog så vitt framkommit inte heller några egentliga beredningsåtgärder. I remissvaret anges också att beredningsgruppen inte lämnar några förslag till beslut i myndighetsutövningen. Det finns inte något att invända mot ambitionen att främja informations- och kunskapsutbytet mellan nämnderna, vilket också beskrivs som det framträdande syftet med att inrätta beredningsgruppen. Men åtgärden att överlämna ett ärende till beredningsgruppen ”för fortsatt beredning” synes i det här fallet endast ha resulterat i att avgörandet av bygglovsärendet fördröjdes.

text: Ansökan om bygglov kom in till byggnadsnämnden den 5 juli 2007 och avgjordes genom beslut den 6 oktober 2008, dvs. först efter 15 månader. Det kan mot bakgrund av det förslag till beslut som den 27 augusti 2007 kommunicerades med sökandena ifrågasättas om inte nämnden borde tagit ställning till ansökan redan i början av hösten samma år. Så skedde dock inte. I stället vidtog nämnden en rad åtgärder som sammantaget inte bidrog till annat än att fördröja avgörandet under lång tid. Handläggningen har sammantaget präglats av senfärdighet och omotiverade – ibland lagstridiga – åtgärder. För bristerna i handläggningen ska byggnadsnämnden kritiseras.