arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

beslutstyp: Gryningsräd Stämningsansökning Konkurrensskadeavgift Dom

motpart: Assistancekåren Sweden AB, Föreningen MRF-Bärgarna

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Fordon, färdmedel, resande

title: Assistancekåren Sweden AB och Föreningen MRF-Bärgarna

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 895/2004 – Assistancekåren Sweden AB och Föreningen MRF-Bärgarna

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2004-10-01 (Dnr 895/2004)

text: Yrkande om konkurrensskadeavgift på sammanlagt drygt 1 miljon kronor.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Tingsrätten

text: 2006-09-01 (T 15163-04)

text: Ogillade Konkurrensverkets talan. Konkurrensverket överklagade domen till Marknadsdomstolen.

text: Marknadsdomstolen

text: 2007-11-01 (

text: MD 2007:23

text: Marknadsdomstolen fastställde tingsrättens domslut

text: Ta del av beslut från Marknadsdomstolen

text: Ansökan om stämning Kärande

text: Konkurrensverket, 103 85 STOCKHOLM

text: Svarande

text: 1. MRF-BÄRGARNA, org.nr 802016-0589, Box 1216, 172 24 SUNDBYBERG 2. Assistancekåren Sweden AB, org.nr 556252-8280, Box 1216, 172 24 SUNDBYBERG AA BB Ombud: Advokaterna och Gernandt & Danielsson Advokatbyrå KB, Box 5747, 114 87 STOCKHOLM

text: Saken

text: Konkurrensskadeavgift enligt

text: 26 § konkurrenslagen (1993:20)

text: _____________________________ Yrkande

text: Konkurrensverket yrkar att tingsrätten jämlikt

text: 26 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, förpliktar MRF-BÄRGARNA och Assistancekåren Sweden AB att betala konkurrensskadeavgift med följande belopp: MRF-BÄRGARNA 20 000 kronor Assistancekåren Sweden AB 1 000 000 kronor Sveavägen 167 08-24 55 43

text: Grund

text: 1. MRF-BÄRGARNA och Assistancekåren Sweden AB har i beslut av en sammanslutning av företag, den 22 – 23 november 2000, uppsåtligen eller av oaktsamhet överträtt förbuden i

text: 6 §

text: KL eller artikel 81.1 EG genom att komma överens om eller i vart fall rekommendera priser för vissa bärgningstjänster avseende perioden den 1 januari 2001 till den 31 december 2001. Beslutet har haft till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska eller den gemensamma marknaden på ett märkbart sätt. Beslutet kan påverka handeln mellan medlemsstater inom den gemensamma marknaden. Överträdelsen kan inte anses som ringa.

text: Lagrum

text: 2. För perioden 22 november 2000 - 31 december 2001 åberopas

text: 6 §

text: KL. För perioden 1 januari 2001 - 31 december 2001 åberopas även artikel 81 EG och

text: 2 § lagen (1994:1845)

text: om tillämpning av Europeiska gemenskapernas konkurrens- och statsstödregler.

text: Bakgrund

text: 3. Under våren 2002 fick Konkurrensverket uppgifter och klagomål som gav verket anledning att misstänka att det inom Assistancekåren Sweden AB förekom överträdelse av förbudet i

text: 6 §

text: KL i form av prisöverenskommelser. Verket genomförde med tillstånd av Stockholms tingsrätt , den 28 januari 2003 en undersökning enligt 47 och 48 §§ KL hos bl.a. MRF-BÄRGARNA och Assistancekåren Sweden AB.

text: 4. Den 23 mars 1998 erhöll Assistancekåren Sweden AB undantag för samarbetsavtal om bärgningstjänster som gällde till och med den 31 december 2001. Undantaget omfattade inte prissamarbete. Från och med den 1 januari 2002 till och med den 31 december 2006 har bolaget ett s.k. automatiskt undantag för samarbetsavtalet. Inte heller detta undantag omfattar rätt för bolaget att samarbeta om pris.

text: Företagen

text: 5. MRF-BÄRGARNA (i fortsättningen moderföretaget) är en ideell förening där de helägda dotterbolagen Assistancekåren Sweden AB (i fortsättningen dotterbolaget), DC Assistance AB och Bärgningskåren Administration AB ingår. DC Assistance AB och Bärgningskåren Administration AB bedriver ingen verksamhet. Moderföretagets medlemmar består av företag som bedriver bärgningsverksamhet. Moderföretaget bedriver ingen egen bärgningsverksamhet, utan all sådan verksamhet bedrivs av deras medlemmar under varumärket Assistancekåren.

text: 6. Medlemmarna i moderföretaget förbinder sig genom medlemskapet att teckna ett samarbetsavtal med dotterbolaget. Dotterbolaget har via samarbetsavtalet ett rikstäckande nät omfattande 164 bärgningsstationer vilka bemannas av ca 140 anslutna företag med 395 bärgningsfordon. Moderföretagets omsättning uppgick för år 2003 till ca 340 000 kronor och dotterbolagets omsättning uppgick för år 2003 till ca 24,5 miljoner kronor.

text: Marknaden

text: Allmänt om marknaden

text: 7. Ett bärgningsföretag kan ha både s.k. storkunder och enskilda fordonsägare som kunder i sin verksamhet. Med storkunder avses huvudsakligen kunder som tecknar avtal för sina kunders räkning om rikstäckande bärgning. En storkund kan vara ett försäkringsbolag i vilket fordonsägaren tecknat en försäkring. Andra storkunder är t.ex. larmcentraler, bilföretag och polismyndigheter. Bilföretagen erbjuder assistanspaket vilket innebär en självriskeliminering mot en fast årlig avgift.

text: MRF-BÄRGARNA och Assistancekåren Sweden AB

text: 8. Enligt samarbetsavtalet tecknar dotterbolaget avtal med företag som tillhandahåller bärgningstjänster för att etablera ett enhetligt rikstäckande nät av sådana tjänster. Genom samarbetsavtalet förbinder sig dotterbolaget att bl.a. förmedla bärgningsuppdrag och stå för ett gemensamt larmnummer för de anslutna bärgningsföretagen. Avtalet avser även faktureringstjänster som dotterbolaget utför åt bärgningsföretagen, standard på utrustning och personal, kvalitet på uppdrag, utbildning, logotyp och rikstäckande marknadsföring. De anslutna bärgningsföretagen förbinder sig att tillhandahålla sina tjänster dygnet runt, att utföra erhållna uppdrag i överensstämmelse med dotterbolagets instruktioner och att ha viss utformning på sina fordon och sin utrustning.

text: 9. När vissa försäkringsbolag sluter avtal med medlemsföretagen tar de in sin administration hjälp av dotterbolaget på följande sätt. Försäkringsbolaget skickar ett avtalsförslag till dotterbolaget som skickar avtalet till medlemsföretagen. De medlemsföretag som önskar teckna avtal med försäkringsbolaget returnerar det underskrivna avtalet till dotterbolaget som sedan vidarebefordrar avtalet till försäkringsbolaget. Därefter trycker och distribuerar dotterbolaget prislistor till medlemsföretagen i enlighet med avtalet. Samma prislista distribueras samtidigt till försäkringsbolaget.

text: Övriga bärgningsföretag

text: 10. Falck Räddningskår AB (Falck), som ingår i den danska Falckkoncernen, är näst störst på den svenska bärgningsmarknaden med drygt 90 stationer och 175 bärgningsfordon.

text: 11. AB Autohjälp 24 Sverige (Autohjälp 24), som tidigare bedrev verksamhet under namnet De Förenade Räddningsföretagen (DFR), är också en sammanslutning av bärgningsföretag med 40 medlemsföretag i Stockholm, Göteborg, Härjedalen, Jämtland och Dalarna.

text: Omständigheter

text: 12. Den 22-23 november 2000 höll moderföretaget ett styrelsemöte. Av styrelseprotokollets § 8 framgår att styrelsen för moderföretaget, efter förslag från ordföranden beslutade om nya priser gentemot försäkringsbranschen för avtalsperioden den 1 januari 2001 till den 31 december 2001. Prisförändringen bestämdes till transportprisindex (TPI) om detta uppgick till 6 procent. Anledningen till beslutet angavs vara att försäkringsbolagen, som året dessförinnan, önskade teckna avtal med medlemmarna.

text: 13. Av bärgningsavtal för år 2001 mellan försäkringsbolag och enskilda bärgare, dvs. medlemmarna i moderföretaget, framgår att de genomfört den på styrelsemötet den 22-23 november 2000 beslutade prisökningen genom att priserna gentemot försäkringsbolagen räknats upp med TPI , vilket uppgick till 6,8 procent .

text: Rättslig bedömning

text: Tillämpning av artikel 81 EG

text: 14. Från och med den 1 maj 2004 är Konkurrensverket skyldigt att tillämpa artikel 81 EG på avtal och förfaranden som kan påverka handeln mellan medlemsstater. I sådana fall innebär skyldigheten att tillämpningen av nationella bestämmelser inte får avvika från motsvarande tillämpning av artikel 81 EG.

text: 15. En förutsättning för att tillämpa artikel 81 EG är att avtalet eller förfarandet kan påverka handeln mellan medlemsstater, dvs. att samhandelskriteriet är uppfyllt.

text: 16. Uttrycket handel omfattar all gränsöverskridande ekonomisk verksamhet. Kravet på att det skall finnas en effekt på handeln mellan medlemsstater innebär att flödet av varor och tjänster mellan minst två medlemsstater påverkas. Det är emellertid tillräckligt att handeln kan påverkas. Härmed avses att det måste vara möjligt att med en tillräcklig grad av sannolikhet på grundval av ett antal objektiva rättsliga eller faktiska omständigheter, förutse att avtalet kan ha inflytande, direkt eller indirekt, faktiskt eller 7 8 potentiellt, på handelsmönstret mellan medlemsstater.

text: 17. Bedömningen av påverkan på handeln beror på ett antal omständigheter som var och en för sig inte nödvändigtvis behöver vara avgörande. De relevanta omständigheterna omfattar avtalets eller förfarandets karaktär, vilken typ av produkter som omfattas samt de berörda företagens ställning och betydelse.

text: 18. Samhandelskriteriet är oberoende av definitionen av relevant geografisk marknad. Även avtal som äger rum i endast en medlemsstat eller del av en medlemsstat kan omfattas av artikel 81 EG, under förutsättning att handeln mellan medlemsstater kan påverkas märkbart.

text: 19. Kravet på märkbarhet utgör ett kvantitativt inslag som begränsar tillämpligheten av artikel 81 EG till att endast omfatta avtal eller förfaranden som kan leda till effekter av viss omfattning. Märkbarheten skall bedömas i såväl absoluta termer (omsättning) som relativa termer, genom att man jämför det eller de berörda företagens ställning med ställningen för andra aktörer på marknaden (marknadsandel).

text: 20. Horisontella karteller som omfattar en medlemsstat anses normalt påverka handeln mellan medlemsstaterna. Att dessa avtal avskärmar den inhemska marknaden beror på att de företag som deltar i en kartell i endast en medlemsstat oftast behöver skydda sig genom att utestänga konkurrenter från andra medlemsstater. Då begreppet påverkan på handeln inbegriper potentiella effekter är det inte av avgörande betydelse om sådana åtgärder verkligen vidtas. Det som är av vikt är istället huruvida det är sannolikt att företagen kommer att vidta konkurrensbegränsande åtgärder, om omständigheterna på marknaden förändras. Sannolikheten för att så sker beror på om det finns naturliga handelshinder på marknaden.

text: 21. EG-domstolen har ansett att handel med vissa banktjänster inte märkbart påverkat handeln mellan medlemsstater eftersom möjligheten för handel med just dessa produkter var mycket begränsad och inte utgjorde någon viktig faktor i samband med att företagen i andra medlemsstater beslutade om de skulle etablera sig i den berörda medlemsstaten eller inte.

text: 22. Utförandet av bärgningstjänster är inte något som typiskt sett handlas över gränserna utan utförs av företag etablerade i samma medlemsstat som tjänsterna utförs. Det aktuella förfarandet har emellertid inneburit en prisöverenskommelse som omfattat hela den svenska marknaden eftersom överträdelsen syftat till att nå enhetliga priser gentemot de kunder försäkringsbolag - som efterfrågar rikstäckande bärgningstjänster. Mot bakgrund av att överträdelsen omfattat hela Sverige har förfarandet påverkat handeln mellan medlemsstaterna.

text: 23. Denna påverkan har också varit märkbar eftersom bärgningstjänster – och då framför allt rikstäckande bärgningstjänster – kan vara intressanta för aktörer från andra medlemsländer. Den potentiella påverkan på handeln är därmed inte sådan att det skulle te sig som osannolikt att ett företag i ett annat EU-land skulle etablera sig i Sverige.

text: 24. Det aktuella förfarandet kan alltså påverka handeln mellan medlemsstater och förutsättningarna för att tillämpa artikel 81 EG är därmed uppfyllda.

text: Förbudet i

text: 6 §

text: KL respektive artikel 81 EG

text: 25. Enligt

text: 6 §

text: KL är avtal mellan företag förbjudna som har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller ger ett sådant resultat. Artikel 81.1 EG innehåller motsvarande förbud. Vad som nedan sägs om

text: 6 §

text: KL gäller också artikel 81.1 EG.

text: Avtalskriteriet

text: 26. Enligt

text: 6 §

text: KL är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat.

text: 27. Av

text: 3 § andra stycket

text: KL följer att vad som i lagen sägs om avtal också skall tillämpas på beslut av en sammanslutning av företag och samordnade förfaranden.

text: 28. Med företag avses enligt

text: 3 § första stycket

text: KL en fysisk eller juridisk person som driver verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur. Av samma bestämmelse och av artikel 81 EG följer att begreppet företag även avser en sammanslutning av företag.

text: 29. För att ett visst förfarande skall omfattas av förbudet i

text: 6 §

text: KL krävs således att det är fråga om samarbete mellan två eller flera företag och att samarbetet har sin grund i ett avtal, beslut av en sammanslutning av företag eller samordnat förfarande mellan företag.

text: 30. Beslut av en sammanslutning av företag är inte begränsat till en viss typ av sammanslutning. Sammanslutningen kan t.ex. vara en ekonomisk förening eller en branschförening.

text: 31. I princip kan man säga att allt en sammanslutning av företag gör i överensstämmelse med sina stadgar och som avspeglar sammanslutningens önskan att samordna sina medlemmars handlande utgör ett beslut av en sammanslutning av företag. Det krävs därför inget formellt beslut för att en åtgärd vidtagen av en sammanslutning av företag skall anses som ett sådant beslut. Även ett faktiskt handlande från en sammanslutnings sida eller från dess dotterföretag är att jämställa med ett beslut, åtminstone när det sker inom ramen för sammanslutningens stadgar. Det måste nämligen anses att en sammanslutning av företag inte kan agera utan ett uttalat eller underförstått godkännande från sina medlemmar.

text: 32. Det krävs inte heller att ett beslut är rättsligt bindande för att det skall omfattas av

text: 6 §

text: KL. Även rekommendationer om att agera på visst sätt kan uppfylla avtalskriteriet. Likaså kan en företagssammanslutnings faktiska agerande medföra att avtalskriteriet är uppfyllt.

text: 33. Moderföretaget är en registrerad ideell förening. Enligt föreningens stadgar har föreningen till ändamål att främja medlemmarnas intressen genom att verka för en sund utveckling inom bärgningsbranschen. Till medlem kan antas fysisk eller juridisk person som bedriver bärgningsverksamhet om sökanden skäligen kan förväntas följa föreningens stadgar och beslut samt bidra till att föreningens ändamål förverkligas. Vidare förbinder sig den som ansöker om medlemskap i föreningen att underteckna av styrelsen

text: godkänt samarbetsavtal. Detta samarbetsavtal är ett avtal om bärgningstjänster som tecknas mellan dotterbolaget och de enskilda bärgningsföretag som är medlemmar i moderföretaget. Samarbetsavtalet syftar till att skapa och upprätthålla ett rikstäckande nät av bärgningstjänster, att tillhandahålla en tillfredställande dygnetruntberedskap för dotterbolagets tjänster och att säkerställa att dessa utförs på ett kompetent och professionellt sätt.

text: 34. Det beslut av moderföretagets styrelse som kommit till uttryck i § 8 i protokollsanteckningen av den 22-23 november 2000 utgör med hänsyn till ovanstående ett beslut av en sammanslutning av företag. Avtalskriteriet är därmed uppfyllt.

text: Syfte eller resultat att begränsa konkurrensen

text: 35. För att ett samarbete mellan företag skall omfattas av förbudet i

text: 6 §

text: KL krävs att samarbetets syfte eller resultat varit att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen. Ett samarbete vars syfte är att begränsa konkurrensen är förbjudet i sig. Detta innebär att ett företag kan överträda 6 § redan genom att ingå ett konkurrensbegränsande avtal. Avtalet behöver alltså inte faktiskt ha tillämpats.

text: 36. Bedömningen av huruvida ett konkurrensbegränsande syfte legat till grund för ett samarbete sker utifrån objektiva kriterier. Med syfte avses således inte avtalsparternas subjektiva avsikter utan vad som i sig framstår som målet med ett avtal av ifrågavarande slag. Om den naturliga och uppenbara följden av ett avtal är att konkurrensen begränsas, är det också avtalets syfte enligt

text: 6 §

text: KL. Vissa typer av avtal, t.ex. horisontella avtal om priser, anses i sig ha till syfte att begränsa konkurrensen.

text: 37. Förbudet i

text: 6 §

text: KL gäller särskilt avtal som innebär att inköps- eller försäljningspriser eller andra affärsvillkor direkt eller indirekt fastställs. I förar-

text: betena till KL sägs bl.a. att prisöverenskommelser till sin natur innebär ett hämmande av konkurrensen, eftersom priset är det viktigaste medlet för konkurrensen och att det därför finns anledning att se särskilt strängt på sådant samarbete.

text: 38. Ett avtal om prissamarbete behöver inte vara bindande för att omfattas av förbudet. Även rekommendationer om priser kan vara förbjudna. Detta gäller särskilt horisontella prisrekommendationer, dvs. prisrekommendationer som ges ut mellan företag i samma försäljnings- eller inköpsled. Bakom förbudet ligger insikten att det finns en uppenbar risk att horisontella prisrekommendationer leder till prisstelhet och bristande priskonkurrens. Prisrekommendationer möjliggör för företagen att med större säkerhet förutse varandras prissättning.

text: 39. De bärgningsföretag som är medlemmar i moderföretaget är att betrakta som konkurrenter eftersom de är verksamma inom samma handelsled. Att konkurrensen mellan medlemsföretagen är bristfällig beror delvis på samarbetsavtalets utformning och övriga regler inom samarbetet. Genom ett beslut fattat av moderföretaget fastslås att när ett bärgningsföretag vill bli medlem i Assistancekåren sker en prövning om stationsorten kan bära ytterligare ett medlemsföretag. Saknas ett sådant underlag kan det sökande bärgningsföretaget vägras medlemskap. Samma sak gäller om ett befintligt medlemsföretag vill etablera sig på ny stationsort eller vill förvärva ett annat medlemsföretag på en annan stationsort än sin egen, i de fall det redan finns ett anslutet bärgningsföretag på stationsorten. Denna uppdelning innebär att medlemsföretagen på grund av själva samarbetet inte konkurrerar med varandra. Visserligen skulle det, utan samarbetsavtal och moderföretagets beslut, finnas svårigheter för medlemsföretagen att fullt ut konkurrera mellan vissa geografiskt avlägsna områden. Något generellt hinder för medlemsföretagen att konkurrera kan emellertid inte anses föreligga. Medlemsföretagen är verksamma inom samma bransch och skulle i de flesta fall relativt enkelt kunna konkurrera med andra medlemsföretag genom att t.ex. utöka upptagningsområdet eller etablera sig på en annan ort. Medlemsföretagen är därför i många fall konkurrenter och i andra fall potentiella konkurrenter. Prisöverenskommelsen utgör därmed en horisontell prisöverenskommelse.

text: 40. Beslutet av moderföretagets styrelse av den 22 - 23 november 2000 att för medlemsföretagens räkning acceptera en enhetlig höjning av medlemsföretagens priser med TPI, på bärgningstjänster till försäkringsbolag har inneburit en överenskommelse eller i vart fall rekommendation om priser som objektivt sett haft ett konkurrensbegränsande syfte. Medlemsföretagen har dessutom ingått avtal med försäkringsbolag om en förlängning av gällande avtal med samma villkor som tidigare och med en uppräkning av priset med TPI. Att beslutet på detta sätt genomförts visar ytterligare på 27 28 att beslutet haft konkurrensbegränsande syfte.

text: 41. Med hänsyn till att det föreligger ett konkurrensbegränsande syfte är det inte nödvändigt att också visa ett konkurrensbegränsande resultat.

text: Märkbarhet

text: 42. En förutsättning för att ett konkurrensbegränsande avtal skall omfattas av förbudet i

text: 6 §

text: KL är att det begränsar konkurrensen på ett märkbart sätt, dvs. har ekonomiska verkningar av någon betydelse. Företagens storlek och marknadsandel på den relevanta marknaden är därvid av vikt.

text: Relevant marknad

text: 43. Beräkningen av ett företags marknadsandel förutsätter att den relevanta marknaden avgränsas. Detta sker genom en bestämning av dels produktmarknaden, dels den geografiska marknaden. Kommissionen har givit ut ett tillkännagivande om tillvägagångssättet vid definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning. Marknadsdomstolen har i flera avgöranden hänvisat till kommissionens metod även vid til-lämpningen av KL.

text: 44. En utgångspunkt vid bedömning av relevant produktmarknad är normalt att de produkter som köparna anser vara utbytbara, dvs. sådana varor eller tjänster som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan till-

text: fredsställa samma behov hos köparen, tillhör samma marknad. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden, framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: 45. Dotterbolagets verksamhet utgörs av bärgningstjänster. Begreppet bärgningstjänster omfattar främst renodlade bärgningstjänster, dvs. räddningsuppdrag som utförs med bärgningsfordon. Med hänsyn till det nära samband som finns med andra tjänster som utförs med bärgningsfordon, såsom båtbärgning och transporter av lackerade bilar, får även sådana tjänster anses ingå i marknaden för bärgningstjänster.

text: 46. Marknaden för bärgningstjänster skulle kunna delas upp i undermarknaderna rikstäckande bärgningstjänster och lokala bärgningstjänster. Dessa marknader skiljer sig åt i vissa avseenden t.ex. i vem som efterfrågar tjänsten. När det gäller rikstäckande bärgningstjänster är det i huvudsak försäkringsbolag som efterfrågar sådana, medan lokala bärgningstjänster efterfrågas av enskilda fordonsägare i akut behov av bärgning. Avtal om rikstäckande bärgningstjänster tecknas oftast för ett år i taget. I allmänhet anser storkunderna inte att lokala bärgningstjänster i varje enskilt fall utgör ett alternativ till ett avtal om rikstäckande bärgningstjänster.

text: 47. Inträdeshindren är i praktiken avsevärda när det gäller rikstäckande bärgningstjänster genom de krav på rikstäckning som storkunder ofta ställer upp. Att etablera ett rikstäckande nät av bärgare skulle kräva stora investeringar. När det gäller lokala bärgningstjänster är inträdeshindren lägre och varierar mellan olika orter. Från ett utbudsperspektiv är det svårt att se att en aktör som erbjuder lokala bärgningstjänster skulle kunna gå in på marknaden för rikstäckande bärgningstjänster utan att inleda ett samarbete med ett stort antal andra bärgare. Å andra sidan kan en aktör som erbjuder tjänsten rikstäckande bärgningstjänster samtidigt vara verksam på marknaden för lokala bärgningstjänster.

text: 48. Marknaderna uppvisar som ovan framgår i vissa avseenden skillnader. Det måste emellertid framhållas att alla bärgningstjänster utförs av bärgningsföretag med bärgningsbilar och att de utförda tjänsterna är likvärdiga oavsett hur produktmarknaden avgränsas i detta hänseende.

text: 49. Även om det finns skäl som talar för att bärgningsmarknaden skulle kunna delas upp i undermarknaderna rikstäckande bärgningstjänster och lokala

text: bärgningstjänster, bör den relevanta produktmarknaden bestämmas till marknaden för bärgningstjänster.

text: 50. Dotterbolagets avtal syftar till att skapa och upprätthålla ett rikstäckande nät av bärgningstjänster vilka utförs och efterfrågas i hela landet. Därför är den relevanta geografiska marknaden Sverige.

text: Märkbar effekt

text: 51. Konkurrensverket och kommissionen har i ett allmänt råd respektive ett tillkännagivande beskrivit hur begreppet märkbart sätt i

text: 6 §

text: KL respektive artikel 81 EG bör tolkas. Av dessa framgår att avtal mellan företag i regel inte begränsar konkurrensen på ett märkbart sätt om avtalsparterna och till dem anknutna företag tillsammans på någon av de relevanta marknaderna har en marknadsandel som inte överstiger 10 procent om avtalet gäller mellan företag i samma tillverknings- eller försäljningsled, s.k. horisontella avtal.

text: 52. Avtal som rör prisöverenskommelser mellan konkurrenter kan emellertid omfattas av

text: 6 §

text: KL även om avtalsparternas och till dem anknutna företags marknadsandelar understiger de angivna gränserna. Utrymmet för att bedöma att sådana avtal inte är märkbart konkurrensbegränsande är begränsat.

text: 53. Dotterbolaget har uppgett att deras marknadsandel för år 2001 beräknat på antal uppdrag uppgick till 37,5 procent. Marknadsandelen för Falck uppgick enligt dotterbolaget till 25 procent och för Autohjälp 24 och övriga företag till 37,5 procent tillsammans. Dotterbolaget har uppskattat marknadens storlek baserat på uppskattningar av olika marknadsfaktorer bl.a. förhållandena i Danmark och Norge relaterat till personbilsparken.

text: 54. Mot bakgrund av att det inte förs någon officiell statistik som kan läggas till grund för beräkning av marknadsandelarna har Konkurrensverket inhämtat synpunkter från bärgarorganisationer och bärgningsföretag utanför dotterbolaget. Dotterbolagets uppskattning avviker kraftigt från vad övriga

text: aktörer uppgivit. De tillfrågade aktörerna har uppskattat att dotterbolagets marknadsandel huvudsakligen ligger i intervallet 55 till 70 procent. Inte någon av aktörerna uppskattar dotterbolagets marknadsandel till lägre än 50 procent. Det råder dock stor samstämmighet hos övriga aktörer om Falcks marknadsandel och uppskattningarna överensstämmer med dotterbolagets uppgift om marknadsandelen för Falck om 25 procent. Vad gäller övriga bärgningsföretag uppskattar aktörerna att dessa endast utför en mindre del av bärgningsuppdragen, långt ifrån dotterbolagets uppgift om 37,5 procent.

text: 55. Konkurrensverket kan konstatera att det råder vitt skilda uppfattningar om såväl dotterbolagets marknadsandel som storleken på den totala marknaden. Till viss del kan detta bero på att olika aktörer har olika uppfattning om vad som skall räknas som bärgningsuppdrag. Falck har dock använt samma definition av bärgningsuppdrag som dotterbolaget.

text: 56. Med hänsyn till den stora samstämmigheten angående Falcks marknadsandel får denna anses uppgå till 25 procent. Falck har 175 bärgningsfordon med vilka de utför 25 procent av bärgningsuppdragen på den svenska marknaden. Dotterbolaget har 395 bärgningsfordon. Vid antagandet att varje bil i snitt har lika många uppdrag blir dotterbolagets marknadsandel 56 procent. Om dotterbolaget är mindre effektivt än Falck och har ett lägre utnyttjande av sina bärgningsfordon så är dotterbolagets marknadsandel lägre än 56 procent. För att dotterbolagets uppgift om 37,5 procents marknadsandel skall vara korrekt skulle dotterbolagets bärgningsbilar i snitt ha 1,56 uppdrag per dygn medan Falcks bärgningsbilar skulle ha 2,35 uppdrag per dygn. Falck har alltså, enligt dotterbolaget, 50 procent högre utnyttjande av sina bärgningsfordon.

text: 57. Falck uppger att de hade 90 000 uppdrag och 175 bärgningsfordon. Detta innebär att varje bärgningsfordon i snitt har 1,41 uppdrag per dygn, ett betydligt lägre utnyttjande än de 2,35 uppdrag per dygn som beräknats utifrån dotterbolagets uppgifter.

text: 58. Vid en sammantagen bedömning baserad dels på aktörernas uppskattningar av storleksförhållandet mellan dotterbolaget och Falck, dels baserad på en jämförelse mellan antalet bärgningsfordon hos dotterbolaget respektive Falck anser Konkurrensverket att dotterbolagets marknadsandel i vart fall inte understiger 45 procent på bärgningstjänster i Sverige. I segmentet

text: rikstäckande bärgningstjänster har dotterbolaget en ännu starkare marknadsmakt genom avtalen med storkunder.

text: 59. Dotterbolagets marknadsandelar på den relevanta marknaden överstiger därmed väsentligt den gräns som anges i Konkurrensverkets respektive kommissionens riktlinjer för märkbarhet varför märkbarhetskriteriet i

text: 6 §

text: KL respektive artikel 81 EG är uppfyllt. Därutöver avser det aktuella förfarandet ett horisontellt samarbete om priser. Något utrymme att bedöma samarbetet som icke märkbart konkurrensbegränsande saknas därmed oavsett företagets marknadsandelar.

text: Legalundantag

text: 60. Av

text: 8 §

text: KL – vilket också gäller enligt artikel 81.3 EG - framgår att förbudet i

text: 6 §

text: KL inte gäller för ett avtal som 1. bidrar till att förbättra produktionen eller distributionen eller till att främja tekniskt eller ekonomiskt framåtskridande, 2. tillförsäkrar konsumenterna en skälig andel av den vinst som därigenom uppnås, 3. bara ålägger de berörda företagen begränsningar som är nödvändiga för att uppnå målet i 1, och 4. inte ger de berörda företagen möjlighet att sätta konkurrensen ur spel för en väsentlig del av nyttigheterna i fråga.

text: 61. Samtliga villkor skall vara uppfyllda för att undantag skall gälla.

text: 62. De fyra villkoren för undantag är kumulativa. Därför behöver övriga villkor inte undersökas om det konstaterats att ett av villkoren inte uppfyllts.

text: 63. I princip omfattar

text: 8 §

text: KL respektive 81.3 EG alla avtal som uppfyller villkoren för undantag. Lagrummen utesluter alltså inte vissa typer av avtal från sitt tillämpningsområde på förhand. Emellertid uppfyller allvarliga konkurrensbegränsningar sällan villkoren för undantag.

text: 64. Det första villkoret som måste vara uppfyllt för undantag är att avtalet förbättrar produktionen eller distributionen eller främjar tekniskt eller ekonomiskt framåtskridande. De positiva effekterna måste vara något som objektivt sett är positivt för samhället och inte bara subjektivt för avtalsparterna.

text: 65. För att det skall föreligga effektivitetsvinster enligt punkten 1 måste det finnas ett orsakssamband mellan avtalet och de påstådda effektivitetsvinsterna, och dessa måste i regel vara en följd av den ekonomiska verksamhet som är föremålet för avtalet. Alla påståenden om effektivitetsvinster måste underbyggas så att följande kan bekräftas. De påstådda effektivitetsvinsternas art, kopplingen mellan avtalet och effektivitetsvinsterna, sannolikheten för de påstådda effektivitetsvinsterna och deras omfattning, hur och när de påstådda effektivitetsvinsterna skulle uppnås, och eventuella kostnader för att uppnå de påstådda effektivitetsvinsterna.

text: 66. Moderföretaget och dotterbolaget anser att förfarandet skulle berättiga till legalundantag. De har bl.a. uppgivit att storkunderna önskar nedbringa sina transaktionskostnader och att det därför inte avtalsmässigt skulle fungera på ett acceptabelt sätt om storkunderna tvingas sluta separata avtal med varje medlemsföretag. Moderföretaget och dotterbolaget har också uppgivit att framförallt försäkringsbolagen delar denna uppfattning. Samarbetet skulle utan möjlighet att sluta avtal om priser innebära att de anslutna bärgningsföretagen riskerar att förlora storkundsavtalen vilket medför att hela samarbetet sätts i fara.

text: 67. Överenskommelser om pris mellan konkurrenter anses som särskilt allvarliga konkurrensbegränsningar och uppfyller sällan villkoren för undantag. Den aktuella överenskommelsen om pris ger, med hänsyn till den stora andel av bärgningsmarknaden som uppdrag åt storkunder utgör, upphov till en prisstelhet då prisöverenskommelsen får en styrande verkan på de enskilda bärgarnas prissättning.

text: 68. Det är i allmänhet de enskilda bärgningsföretagen som är bäst lämpade att sätta priser på sina produkter och tjänster. Ett enhetligt pris riskerar att vara för högt för vissa bärgningsföretag och för lågt för andra bärgningsföretag eftersom de olika företagens efterfråge- och kostnadsförhållanden skiljer sig åt. Priserna bör alltså sättas med beaktande av respektive bärgares specifika avtalsunderlag för att ur konkurrenssynpunkt nå det bästa resultatet.

text: 69. Det faktum att de enskilda storkunderna skulle ges fördelar genom att sluta ett enda centralt avtal med ett fast pris för bärgningstjänster i stället för att sluta separata avtal om pris med de enskilda bärgningsföretagen kan inte

text: anses medföra sådana välfärdsvinster som krävs för att villkoret i punkten 1 skall vara uppfyllt. Förutsättningarna för legalundantag föreligger därmed inte.

text: Principen om en ekonomisk enhet

text: 70. I konkurrensrättsliga sammanhang gäller principen om en ekonomisk enhet, vilken innebär att transaktioner inom en sådan enhet normalt inte omfattas av konkurrensreglerna. Företagen inom enheten ses som ett företag på marknaden i konkurrensrättsligt avseende. Principen om en ekonomisk enhet följer av rättsutvecklingen inom EG-rätten. I förarbetena till KL sägs att tillämpligheten av denna princip får utvecklas genom praxis. EGrätten skall här, liksom annars, vara vägledande. Marknadsdomstolen har i ett avgörande ansett principen tillämplig.

text: 71. Av den ekonomiska enhetens princip följer bland annat att ett moderbolag kan bli ansvarigt för det agerande som dess dotterbolag vidtar. Således kan det vara möjligt att ålägga ett moderbolag konkurrensskadeavgift för en överträdelse av

text: 6 §

text: KL som dess dotterbolag har begått. När ett bolag är ett helägt bolag till ett annat bolag presumeras moderbolaget ha kontroll över dotterbolagets verksamhet varvid moderbolaget kan göras ansvarig för dotterbolaget överträdelser.

text: 72. Enligt EG-domstolen skall, vid tillämpning av konkurrensreglerna, det förhållandet, att ett moderbolag och dess dotterbolag uppträder som en enhet på marknaden, tillmätas större vikt än det förhållandet att bolagen såsom särskilda juridiska personer är formellt åtskilda.

text: 73. Moderföretaget är en ideell förening med flera helägda dotteraktiebolag Moderföretaget driver ingen egen egentlig verksamhet och har endast en blygsam omsättning. Den ekonomiska verksamheten bedrivs i stället i dotterbolaget. Varken moderföretaget eller dotterbolaget bedriver någon egen bärgningsverksamhet utan all sådan verksamhet bedrivs av medlemmarna under varumärket Assistancekåren.

text: 74. De enskilda medlemmarna i moderföretaget förbinder sig genom medlemskapet att teckna ett samarbetsavtal med dotterbolaget. Samarbetsavtalet är ett standardavtal och har utformats av dotterbolaget efter godkännande av moderföretaget. Enligt samarbetsavtalet tecknar dotterbolaget avtal med företag som tillhandahåller bärgningstjänster och står för ett gemensamt larmnummer. Samarbetsavtalet innebär bl.a. en skyldighet att utföra uppdrag i enlighet med dotterbolagets instruktioner, att marknadsföra sig under namnet Assistancekåren och att använda namnet Assistancekåren som gemensam logotyp. Samarbetsavtalet ger också möjlighet, för de bärgare som önskar, att låta dotterbolaget centralt sköta bärgningsföretagets fakturering. Bärgningssamarbetet under varumärket Assistancekåren måste på grund av dessa omständigheter anses som integrerad med verksamheten i dotterbolaget och utåt sett framstå som en enhet.

text: 75. Inom samarbetet under varumärket Assistancekåren görs heller inte någon åtskillnad mellan moderföretaget och dotterbolaget. Moderföretaget och dotterbolaget har samma adress, samma verksamhetsställe och i viss mån samma personal. Av § 6 i dotterbolagets bolagsordning framgår att styrelsen i dotterbolaget skall bestå av ordföranden i moderföretaget. Styrelseledamoten och verkställande direktören i moderföretaget var och är alltjämt ensam styrelseledamot i dotterbolaget med firmateckningsrätt i såväl moderföretag som dotterbolag. Verksamheten inom koncernen är således starkt integrerad.

text: 76. Historiskt sett har moderföretaget flyttat sin verksamhet mellan de olika dotterbolagen. I mars år 2000 flyttades verksamheten från bolaget med nuvarande firma Bärgningskåren Administration AB till bolaget med nuvarande firma Assistancekåren Sweden AB (Assistancekåren). Idag är det endast dotterbolaget Assistancekåren som bedriver verksamhet och har en omsättning. Övriga dotterbolag är vilande och saknar omsättning.

text: 77. Mot bakgrund av att moderföretaget flyttar sin verksamhet mellan dotterbolagen synes dotterbolagen sakna en verklig frihet att bestämma sitt handlande och deras verksamhet är endast en intern fördelning av verksamheten inom koncernen. Därtill kommer att moderföretaget är ensam ägare av dotterbolagen.

text: 78. Genom moderföretagets bestämmande inflytande har moderföretaget kunnat placera sin ekonomiska verksamhet i ett dotterbolag medan de faktiska besluten rörande bärgningsverksamheten styrts från moderföretaget, bl.a. genom beslut på styrelsemöten och årsmöten. Sålunda har beslutet att överenskomma eller i vart fall rekommendera priser avseende bärgnings-

text: tjänster till försäkringsbolag fattats av moderföretaget. En förutsättning för dess genomförande har dock varit det samarbetsavtal som gällt mellan de enskilda medlemmarna och dotterbolaget. Samarbetet har inneburit en möjlighet att nå rikstäckning och därmed givit en möjlighet att ingå avtal med försäkringsbolag.

text: 79. Slutsatsen blir att moderföretaget och dotterbolaget skall betraktas som en enhet i konkurrensrättsligt hänseende. Ansvariga för det otillåtna samarbetet inom den verksamhet som bedrivs under varumärket Assistancekåren blir därför både moderföretaget och dotterbolaget.

text: Konkurrensskadeavgift

text: Allmänt om förutsättningarna för konkurrensskadeavgift

text: Uppsåt och oaktsamhet

text: 80. För att konkurrensskadeavgift skall kunna utdömas fordras enligt

text: 26 §

text: KL uppsåt eller oaktsamhet hos företaget eller hos den som handlat på företagets vägnar. Det är inte nödvändigt att konstatera uppsåt eller oaktsamhet hos någon viss angiven person på företaget utan det räcker med att detta kan konstateras antingen hos företaget som sådant eller hos någon som handlar på företagets vägnar.

text: 81. Enligt EG-domstolens och Förstainstansrättens praxis är det tillräckligt för att kravet på uppsåt skall anses vara uppfyllt att det är klarlagt att företaget inte kunde ha varit omedvetet om att det förfarande som är under bedömning begränsade konkurrensen. Denna bedömning har av Marknadsdomstolen ansetts vara tillämplig även vad gäller uppsåtsrekvisitet i

text: 26 §

text: KL.

text: 82. Moderföretaget och dotterbolaget kan inte ha varit omedvetna om att agerandet utgjort en konkurrensbegränsning. Därtill kommer att dotterbolaget, i samband med att bolaget beviljades undantag för samarbetsavtalet den 23 mars 1998, tog bort en bestämmelse i samarbetsavtalet om central prissamverkan eftersom Konkurrensverket hade synpunkter på bestämmelsen. Med hänsyn härtill görs gällande att det saknas utrymme att bedöma moderföretaget och dotterbolaget agerande som annat än uppsåtligt och i vart fall oaktsamt.

text: Allmänt om avgiftens storlek

text: 83. En konkurrensskadeavgift skall enligt

text: 27 §

text: KL fastställas till lägst fem tusen kronor och högst fem miljoner kronor eller till ett högre belopp, dock inte överstigande tio procent av företagets omsättning föregående räkenskapsår. Av förarbetena framgår att med omsättning avses hela företagets omsättning, utan begränsning till den produkt eller marknad som förfarandet omfattat.

text: 84. Konkurrensskadeavgiftens storlek skall enligt

text: 28 §

text: KL bestämmas med hänsyn till hur allvarlig överträdelsen är, hur länge den har pågått och andra försvårande eller förmildrande omständigheter av betydelse för att bedöma överträdelsen. Enligt förarbetena skall avgiften bestämmas på ett sådant sätt att den verkar avhållande på företaget i fråga och avskräckande för andra företag. Avgörande för hur allvarlig en överträdelse skall anses vara är de konkurrensskadliga effekternas omfattning. Enligt bestämmelsens andra stycke skall ingen avgift påföras i ringa fall.

text: 85. Vid bestämmande av avgiftens storlek bör kommissionens riktlinjer för beräkning av böter (bötesriktlinjerna) vara vägledande. Enligt riktlinjerna skall först ett grundbelopp fastställas för vart och ett av de berörda företagen. Därefter skall hänsyn tas till försvårande och förmildrande omständigheter.

text: 86. Försvårande omständigheter av betydelse för bedömningen är bl.a. om företaget haft en ledande roll i överträdelsen, om företaget aktivt vidtagit åtgärder i syfte att dölja det rättsstridiga förfarandet samt om straffmekanismer förekommer.

text: 87. I förarbetena uttalas att till förmildrande omständigheter torde kunna hänföras att företagets medverkan i överträdelsen är en följd av påtryckningar från andra företag och att företagets medverkan i överträdelsen har varit begränsad.

text: Grundbelopp

text: 88. Vid bestämmande av grundbeloppets storlek skall framför allt överträdelsens allvar och varaktighet beaktas. Vid bedömningen av överträdelsens allvar skall beaktas överträdelsens art, dess konkreta påverkan på marknaden, om den är mätbar, och omfattningen av den relevanta geografiska

text: marknaden. Överträdelser kan delas in i tre kategorier: mindre allvarliga överträdelser, allvarliga överträdelser och mycket allvarliga överträdelser.

text: 89. Moderföretaget har beslutat om en enhetlig prishöjning gentemot försäkringsbolagen vilket utgör en mycket allvarlig överträdelse som också har genomförts. De till dotterbolaget anslutna bärgningsföretagen utför merparten av försäkringsbolagens bärgningar. Den geografiska omfattningen av överträdelsen omfattar hela Sverige. Sammantaget gör Konkurrensverket bedömningen att överträdelsen skall anses som mycket allvarlig.

text: 90. Överträdelsens varaktighet skall beaktas på så sätt att en tilläggsavgift kan bestämmas, varvid en distinktion görs mellan överträdelser med kort varaktighet (normalt kortare än ett år), överträdelser med medellång varaktighet (normalt ett till fem år) och överträdelser med lång varaktighet (normalt lägre än fem år).

text: 91. Överträdelsen begicks den 22 – 23 november 2000 och avsåg perioden 1 januari 2001 - 31 december 2001.

text: 92. Grundbeloppet skall således bestämmas till 15 000 kronor för moderföretaget och 700 000 kronor för dotterbolaget.

text: Försvårande och förmildrande omständigheter

text: 93. Försvårande omständigheter av betydelse för bedömningen är bl.a. om företaget upprepar överträdelser av samma typ.

text: 94. Det faktum att dotterbolaget under år 1998 beviljats undantag först efter att en bestämmelse om prissamverkan tagits bort ur samarbetsavtalet utgör en omständighet som är försvårande. Grundbeloppet skall därför ökas med 5 000 kronor för moderföretaget och med 300 000 kronor för dotterbolaget.

text: 95. Det föreligger enligt Konkurrensverkets mening inte några förmildrande omständigheter.

text: 96. Överträdelsen är inte att anse som ringa.

text: 97. Förutsättningar för att efterge eller nedsätta konkurrensskadeavgiften med stöd av bestämmelserna i 28 a och b §§ KL bedöms inte föreligga.

text: 98. Utifrån ovanstående beräkningsgrund skall konkurrensskadeavgiften för moderföretaget bestämmas till 20 000 kronor och för dotterbolaget bestämmas till 1 000 000 kronor.

text: Preliminär bevisuppgift

text: Skriftlig bevisning

text: 99. Till styrkande av att beslut av en sammanslutning av företag ingåtts på det sätt och med det syfte som framgår av grunden för talan åberopas följande handlingar. 100. 1) Styrelseprotokoll från MRF-BÄRGARNA den 22 – 23 november 2000

text: (bilaga 1)

text: 2) Avtal mellan medlemsföretag och försäkringsbolag (bilagorna 2-17) 101. Konkurrensverket önskar beredas tillfälle att slutligen ange sin bevisning när verket tagit del av svaromålen.

text: Claes Norgren Katarina Alfredsson

text: Bifogas


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Universalantenner AB

publisher: Konkurrensverket

title: Konkurrensklausul i överlåtelseavtal - antenner till mobiltelefoner

org: kkv

text: Er skrivelse angående konkurrensklausul i överlåtelseavtal

type: rubrik

text: Ni har som ombud för Universalantenner AB i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 4 december 1998 hemställt att Konkurrensverket skall fastställa att konkurrensklausulen i paragraf 7 i köpeavtalet mellan Moteco AB och Vario Process AB av den 29 september 1994 strider mot

text: 6 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, och att verket enligt

text: 23 §

text: KL ålägger Moteco AB att inte tillämpa nämnda klausul.

type: stycke

text: Konkurrensverket har i ett antal ärenden behandlat konkurrensklausuler i överlåtelseavtal. Normalt anses konkurrensklausuler till förmån för säljaren inte godtagbara för någon tid om förvärvsparterna har någon betydelse på marknaden. Mycket talar för att den ifrågasatta paragrafen i köpeavtalet vid en konkurrensrättslig prövning skulle visa sig strida mot

text: 6 §

text: KL och därmed vara ogiltig enligt

text: 7 §

text: KL.

text: Konkurrensverket konstaterar att endast ett knappt år återstår av avtalstiden. Med hänsyn tagen till den tidsåtgång som skulle behövas för en konkurrensrättslig prövning hos verket och den handläggningstid ett eventuellt överklagande i Marknadsdomstolen skulle kräva, finner Konkurrensverket inte skäl att avsätta resurser för en sådan utredning. Konkurrensverket vidtar därför ingen åtgärd med stöd av KL i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göranson. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Lennart Göranson

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket

type: avgorande


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Företagarnas Riksorganisation

title: Exklusivavtal - virkesköp

text: Klagomål avseende överträdelse av

text: 6 § konkurrenslagen

text: , KL (

text: Företagarnas Riksorganisation inkom med klagomål till Konkurrensverket den 18 oktober 2001. Klagomålet avsåg överträdelse av

text: 6 §

text: KL på så sätt att Svenska Cellulosa Aktiebolaget, SCA, av Företagarnas Riksorganisation påstods ha som villkor för leverans av skogsråvara till Utansjö Bruk AB att detta bolag inte skulle köpa virke av de mindre leverantörer som finns, utan krävt att Utansjö Bruk AB skulle köpa sitt virke i första hand ifrån SCA.

text: I syfte att utreda huruvida något konkurrenslagstridigt förfarande enligt ovan skulle kunna konstateras, begärde Konkurrensverket dels in ytterligare information från den klagande, men även ifrån Utansjö Bruk AB (moderbolag Rottneros AB).

text: Verket har inte funnit något i ärendet som styrker påståendet att de nämnda företagen skulle ha gjort sig skyldiga till överträdelse av

text: 6 §

text: KL enligt ovan. Konkurrensverket gör därför bedömningen att det saknas skäl att vidta någon åtgärd med stöd av KL beträffande det inkomna klagomålet och beslutar därför att avskriva ärendet.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Peter Delden. Föredragande har varit Christian Blume.

text: Peter Delden

text: Christian Blume

text: Kopia till:

text: - Rottneros AB

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Pressens Mediaservice Sverige AB/Media Content Market

title: Paketförsäljning - nyhetsabonnemang

text: Media Content Market Sweden AB/ Pressens Mediaservice Sverige AB

text: Gernandt & Danielsson Advokatbyrå AB

text: Adv. Thomas Ander Box 5747

text: 114 87 STOCKHOLM

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning

text: Media Content Market Sweden AB (MCM) och Pressens Mediaservice Sverige AB (PM) har i skrivelse till Konkurrensverket gjort gällande att Tidningarnas Telegrambyrå AB (TT) missbrukar en dominerande ställning i strid med 19 § konkur

text: renslagen ( 1993:20 )

text: , KL i samband med förmedling av inrikes- och utrikesnyheter och s.k. nischmaterial t.ex. sportnyheter och sportresultat.

text: Missbruket består enligt MCM och PM i att TT gör en otillåten koppling av inrikes/utrikesnyheter och nischmaterial och prissätter sådana kombinationserbjudanden under produktionskostnaderna samt att TT tecknar ramavtal med långa löptider så att konkurrenter stängs ute. MCM och PM har hemställt att Konkurrensverket väcker talan om konkurrensskadeavgift och ålägger TT att upphöra med dessa förfaranden.

text: Parterna har den 1 juli 2003 återkallat sitt klagomål.

text: Konkurrensverket finner inte skäl att vare sig väcka talan om konkurrensskadeavgift eller meddela ett åläggande enligt

text: 23 §

text: KL som parterna hemställt. Några ytterligare åtgärder kommer inte att vidtas i ärendet.

text: 23 § första stycket

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön . Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Göran Lindeborg .

text: Gunnel Schön

text: Göran Lindeborg


motpart: Kanal 5 AB och Viasat AB

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - kabel tv

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning – prissättning i samband med upplåtelse av sändningsrättigheter

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Ärendet

text: Kanal 5 AB och Viasat AB har den 10 november 2005 klagat på att Com Hem ägnar sig åt oskälig prissättning och därigenom missbrukar sin dominerande ställning i strid med

text: 19 § konkurrenslagen

text: . Missbruket består i att Com Hem inte ersätter Kanal 5 AB och Viasat AB vid upplåtelse av sändningsrättigheter för sändning i Com Hems analoga kabel-tv-nät.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit Eva Oxelius.

text: Gunnel Schön Eva Oxelius


motpart: Glocalnet AB

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - ADSL-tjänster

text: Påstått missbruk av dominerande ställning; prissättningen av ADSL-tjänster på slutkunds- respektive grossistmarknaden

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket vidtar ingen åtgärd med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Ärendet

text: Glocalnet AB har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 10 november 2005 begärt att verket skall pröva om TeliaSonera AB:s prissättning av ADSL-tjänster strider mot KL. I skrivelsen har Glocalnet gjort gällande att TeliaSonera prissätter sina ADSL-tjänster på slutkunds- respektive grossistmarknaden på ett sådant sätt att Glocalnet och andra konkurrerande företag inte får tillräcklig marginal för att kunna verka på slutkundsmarknaden för bredbandstjänster med normal lönsamhet. Enligt Glocalnet utgör TeliaSoneras prissättning en marginalklämning som är ett missbruk av en dominerande ställning i strid med

text: 19 §

text: KL. Glocalnet har yrkat att Konkurrensverket vid vite skall ålägga TeliaSonera att upphöra att tillämpa en prissättning som innebär att marginalklämning uppstår.

text: Glocalnet begärde vidare att Konkurrensverket skulle meddela ett interimistiskt beslut enligt

text: 25 §

text: KL med innebörden att TeliaSonera åläggs att, för tiden tills frågan har avgjorts, antingen återgå till den prissättning som gällde före den 1 oktober 2005 eller tillämpa en prissättning som innebär att marginalklämning inte uppstår.

text: Den 5 december 2005 fattade Konkurrensverket ett beslut som innebar att verket avslog Glocalnets begäran om interimistiskt åläggande. Verket fann att det inte fanns förutsättningar att meddela ett åläggande enligt

text: 25 §

text: KL.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket får enligt

text: 23 §

text: KL ålägga företag att upphöra med överträdelser av förbuden i 6 eller

text: 19 §

text: KL eller artikel 81 eller 82 i EG-fördraget. Verket får vidare vid Stockholms tingsrätt föra talan om att ett företag skall betala konkurrensskadeavgift om företaget uppsåtligen eller av oaktsamhet har överträtt förbuden i 6 eller

text: 19 §

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalats i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. Vad som framkommit i ärendet utgör inte tillräckliga skäl för Konkurrensverket att närmare granska de förhållanden som redovisas i skrivelsen från Glocalnet.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte vidta någon åtgärd med stöd av KL kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit konkurrensrådet Mikael Ingemarsson. I den slutliga handläggningen har också Staffan Martinsson deltagit.

text: Gunnel Schön Mikael Ingemarsson

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


identifier: KKV dnr 9/2000

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Avgifter elförbrukning

text: Ni har i en skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 4 januari 2000 anfört bl.a. att Uppsala Energis höjning av den fasta nätavgiften är oskälig. Ni ifrågasätter också om elbolaget otillbörligt utnyttjar sin marknadsposition genom att fakturera beräknad elförbrukning.

text: Konkurrensverket har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpning av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Lagen innehåller två generella förbud, ett mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (

text: 6 §

text: ) och ett mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Avtal eller avtalsklausuler som omfattas av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete är ogiltiga.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Enligt verkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Därutöver vill Konkurrensverket tillägga att Energimyndigheten är tillsynsmyndighet för elmarknaden. En av Energimyndighetens uppgifter är att bevaka att nätavgifter är skäliga. Kopior på handlingarna i detta ärende kommer att tillställas Energimyndigheten för kännedom och eventuella åtgärder.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Elin Schedin.

text: Per-Arne Sundbom

text: Elin Schedin

text: Kopia: Energimyndigheten

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


arendetyp: 3.0.1 Bedriva tillsyn enligt LOH

motpart: Foodhills AB

title: Tillsyn gällande otillbörliga handelsmetoder – betaltider

text: Eventuell överträdelse av lagen om otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter – förbudet mot sena betalningar Saken

text: Eventuell överträdelse av

text: 5 § första stycket 1 lagen (2021:579)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter (LOH).

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare. Ärendet avslutas.

text: Bakgrund

text: 1. Ärendet inleddes efter att Konkurrensverket i oktober 2024 mottog en förfrågan om Foodhills AB (Foodhills) omfattas av samma regler om betaltider enligt LOH som en aktör i ett annat ärende som avgjorts av Konkurrensverket.

text: 2. Foodhills etablerades 2018 i Bjuv och producerar fryst märgärt. Foodhills kontraktsodlade märgärt på 4 500 hektar i Skåne och Halland under 2024. Foodhills säljer sin frysta märgärt till andra livsmedelsproducenter över hela världen.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 3. Mot bakgrund av uppgifterna som inkommit inledde Konkurrensverket en utredning. Syftet med utredningen har varit att utreda om Foodhills överträtt förbudet mot sena betalningar i 5 § första stycket 1 LOH.

text: 4. Under utredningen har Konkurrensverket förelagt Foodhills att ge in handlingar och uppgifter. Kontakter med Foodhills har även ägt rum via möte, telefon och e-post. Foodhills har under utredningen bland annat gett in skriftliga handlingar i form av avtal, leverantörslistor, sammanställningar av betalningar och kostnadsfördelningar samt yttranden och redovisningar. Konkurrensverket har också hämtat in uppgifter från odlarnas ärtodlarförening.

text: Förfarandet

text: Ärtodlingsavtalen som är föremål för prövning i ärendet

text: 5. Utredningen har avsett den del av Foodhills verksamhet som består i ärtodling som utförs av odlare. Denna odling regleras genom ett standardavtal mellan Foodhills och den individuella odlaren. Avtal ingås och gäller för ett års vegetationsperiod åt gången. Vill odlaren ingå ett nytt avtal för nästkommande års vegetationsperiod behöver nytt avtal tecknas. Avtal mellan Foodhills och odlare sluts i regel under våren avseende det aktuella året och avtalet löper ut i samband med skörden. I avtalet anges bland annat den planerade ärtsorten som ska odlas, den areal som ärtorna ska odlas på samt ett preliminärt datum för sådd.

text: 6. Det finns möjlighet att komma överens om att ärtorna ska odlas enligt Kravs eller Sigills standard. Det finns då två separata standardavtal som tar hänsyn till respektive organisations standarder. I de delar av avtalen som har betydelse för bedömningen i ärendet är emellertid samtliga tre inlämnade standardavtal likalydande.

text: 7. Av standardavtalet framgår att Foodhills tillhandahåller utsädet utan kostnad och att utsädet förblir Foodhills egendom. Odlaren har enligt avtalade villkor ingen rätt till den odlade grödan utan ersätts för att upplåta odlingsareal och genomföra odlingen för Foodhills räkning. Utsädet får varken säljas eller överlåtas och får inte blandas i det fall flera sorter av utsäde levererats.

text: 8. Foodhills förser odlaren med en specifik ärtsort som odlaren ska använda i sådden. Efter leverans av utsädet ansvarar odlaren för att lagra det några veckor före sådd. Enligt avtalet åtar sig odlaren därefter att upplåta sin mark till Foodhills och att ta hand om åkern och odla ärten fram till skörd. I odlarens ansvar ingår bland annat markförberedelse genom jordbearbetning och tillföring av näring samt en skyldighet att övervaka så att det inte finns avvikande jordmån eller annars ojämna jordförhållanden. I avtalet ingår också att odlaren står för vissa kostnader i samband med uppfyllandet av dessa skyldigheter, kostnader för bekämpningsmedel och drivmedelskostnader.

text: 9. Foodhills ansvarar efter leverans av utsädet för bland annat jordprov och markanalyser, utifrån vilka företaget tar fram rekommenderade gödslingsförslag. Foodhills konsulenter kontrollerar sedan att det är ordentligt jordbearbetat innan bolaget ger klartecken till att odlaren får så. Bolaget ansvarar också för löpande kontroller av ogräs samt konsulterar odlaren kring lämpliga växtskyddsåtgärder och utför skadedjursinventering. Av avtalet framgår att odlaren ska följa de skötselanvisningar för den kontrakterade arealen som Foodhills vid behov meddelar under odlingsperioden.

text: 10. Avtalet innehåller en bestämmelse om minimiersättning, enligt vilken Foodhills åtar sig att ersätta sina odlare med en garantisumma för att säkerställa att de inte står utan ersättning vid en misslyckad odling. Ett belopp per hektar betalas ut i syfte att täcka den risk som är förknippad med att upplåta arealen för odling. En översikt av den kostnadskalkyl som lämnats in till Konkurrensverket visar att Foodhills står för en andel som överstiger en kvalificerad majoritet av odlingskostnaderna genom utsäde, provtagning, rådgivning, skörd och transport av ärtor från fält till fabrik.

text: Därmed bär Foodhills den största delen av de risker som är förknippade med förfarandet.

text: 11. Foodhills beslutar därefter om skördetidpunkter, varefter företaget skördar ärten med egna skördetröskor. Foodhills transporterar sedan på egen hand tillbaka ärten till sin fabrik för vidareförädling.

text: Sammanfattning av avtalsrelationen mellan parterna

text: 12. Foodhills har bland annat muntligen förtydligat att de äger ärtorna och att de behåller äganderätten till ärtorna under hela processen. Utifrån detta och ovanstående beskrivning av avtalsvillkoren kan relationerna mellan parterna sammanfattas enligt följande.

text: 13. Den ärt som avtalen gäller är aldrig odlarens vara och det står inte odlaren fritt att på eget bevåg välja när denne vill utföra sådd och skörd eller välja uppköpare till produkten. Foodhills ansvarar för ärten och styr vilken sorts ärt som ska sås på fältet, vilken dag sådden ska äga rum samt hur jordbearbetning, växtskyddsåtgärder och gödsling ska utföras. I kontraktet framgår att odlaren för att avvika från överenskommen hantering behöver Foodhills medgivande. Foodhills kan, men behöver inte, bevilja de initiativ odlaren önskar vidta.

text: 14. Odlarna av ärten representeras av en odlarförening. Av uppgifter från odlarföreningen framgår bl.a. följande. Upplägget avviker från traditionell odling genom att odlaren aldrig äger grödan vid något tillfälle. Vid vanliga köp har odlaren större handlingsfrihet och kan välja odlingsmetoder, tidpunkt för skörd och uppköpare vid försäljning. Vid ärtodling upplåts i stället fältet till Foodhills som ansvarar för hela processen och står för utsäde, skörd och övriga åtgärder, medan odlaren ansvarar för jordbearbetning och bekämpning enligt Foodhills anvisningar. Foodhills hämtar upp ärten när den ska transporteras, och odlaren är inte inblandad i att bringa in skörden till fabrik. Betalningen till odlaren sker per kilogram ärt och anses främst täcka arbetskraften och markkostnaden. Det finns vissa likheter med vanliga köp men i detta fall tar dock odlaren mindre risk och garanteras en minimilikvid per hektar, även vid misslyckad skörd. Foodhills står den största risken och ligger ute med mycket kapital. Modellen innebär att odlaren inte behöver ligga ute med kapital under hela säsongen eller investera i specialmaskiner för odlingen.

text: Foodhills inställning och beskrivning av den aktuella modellen

text: 15. Foodhills uppfattning är att LOH inte är tillämplig på avtalen mellan Foodhills och odlarna då det inte sker ett köp av jordbruks- eller livsmedelsprodukter i LOH:s mening. Foodhills motiverar bland annat detta med att äganderätten till ärtorna aldrig övergår till odlaren utan att själva tjänsten som odlaren utför är att upplåta mark och odla Foodhills ärtor.

text: Foodhills står hela risken för ärtorna och odlarna har rätt till en minimiersättning enligt avtalet. Foodhills står bland annat för utsäde, provtagning, rådgivning, skörd och transport av ärtor från fält till fabrik. Foodhills står för en kvalificerad majoritet av kostnaderna i odlingen och odlaren ersätts för nedlagt arbete och kostnad för eventuellt bekämpningsmedel.

text: 16. Foodhills har förklarat bakgrunden till den aktuella affärsmodellen enligt följande. Foodhills producerar högkvalitativ märgärt där det är viktigt att den skördas i rätt tid. Foodhills har ett tidsfönster på ungefär två dagar för att skörda ärten. Efter att ärtorna skördats behöver de processas och frysas in i Foodhills anläggning inom några få timmar efter skörd för att inte bli dåliga. Kylanläggningen kan inte hantera ärten från samtliga odlare samtidigt, utan processandet i anläggningen, transporten av ärt till anläggningen och skörden behöver planeras noggrant och passa in i logistikschemat. Foodhills bestämmer därför när sådd och skörd av ärten ska ske. Sådd sker från mitten av mars fram till midsommar. Skörd sker från midsommar till mitten av september. Under skördeperioden sker skörden i treskift av sex skördelag. Foodhills behöver ha en så stor kontroll av odlingen för att kunna producera den aktuella ärten på det aktuella sättet.

text: 17. Foodhills har uppgett att den aktuella modellen för ärtodling har tillämpats sedan innan LOH trädde ikraft och att modellen inte har justerats på åtminstone fem år. Enligt Foodhills avviker modellen kraftigt från vad som gäller för annan växtodling på grund av att skördefönstret är så kort och på grund av att ärtorna behöver kylas in i mycket nära anslutning till skörd. Detta skiljer sig mot exempelvis spannmål och potatis som går att lagra betydligt längre innan det behöver processas.

text: Bedömning

text: Rättslig reglering m.m.

text: 18. Av 1 § LOH framgår att LOH syftar till att skydda leverantörer av jordbruksoch livsmedelsprodukter mot vissa otillbörliga handelsmetoder. Enligt 2 § LOH gäller lagen vid köp av jordbruks-och livsmedelsprodukter om köparen eller leverantören är etablerad i Sverige. För att lagen ska vara tillämplig när en köpare inte är en myndighet eller en offentlig aktör krävs att köparen har en årsomsättning som överstiger två miljoner euro.

text: 19. Köpare definieras enligt 3 § 2 LOH bland annat som en fysisk eller juridisk person, eller en grupp av fysiska eller juridiska personer, som köper jordbruks- och livsmedelsprodukter. Leverantörer definieras enligt 3 § 3 LOH som en fysisk eller juridisk person som säljer jordbruks- och livsmedelsprodukter.

text: 20. Vad som är en jordbruks- eller livsmedelsprodukt framgår av 3 § 1 LOH. Vad som är köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter definieras inte i LOH eller förarbetena. I UTP-direktivet används uttrycket ”leveransavtal” genomgående för att beskriva relationen mellan köpare och leverantör. Det finns dock inte någon definition av vad som avses med ”leveransavtal”, utan begreppet får enligt skälen till direktivet i stället fastställas i medlemsstaternas nationella rätt. I svensk lagstiftning används uttrycket leveransavtal endast på energiområdet och lagstiftaren har valt att använda uttrycket ”avtal” i LOH.

text: 21. Att LOH omfattar köp av produkter framgår av ordalydelsen i 3 § LOH. Av LOH följer även att vissa till produkterna anknutna tjänsteavtal, exempelvis de som anges i 12 § LOH (lagring, marknadsföring etc.), omfattas av LOH.

text: 22. Bestämmelserna definierar emellertid inte vad som utgör ett köp av livsmedel enligt LOH.

text: 23. Konkurrensverket har i ett tidigare beslut berört frågan om vilka typer av köp och avtal som omfattas av LOH. I det ärendet prövades om Polismyndighetens sena avbokning av ett julbord utgjorde en överträdelse av förbudet mot sena annulleringar enligt LOH. Eftersom avtalet inte enbart utgjorde köp av livsmedel, utan även omfattade utförande av tjänster som lokal, personal och service, var det avgörande för bedömningen att särskilja tjänsteaspekterna från köp. Konkurrensverket kom fram till att avtalet övervägande avsåg tjänster och därför skulle klassificeras som en restaurangtjänst snarare än ett livsmedelsköp, och LOH ansågs därmed inte tillämplig. Konkurrensverket utgick i det ärendet från bestämmelserna i

text: köplagen (1990:931)

text: vid bedömningen av om transaktionen i ärendet utgjorde köp av vara eller inte.

text: 24. LOH och

text: köplagen

text: har vissa beröringspunkter när det gäller bedömningen av riskövergång i avtal för handel med jordbruks- och livsmedelsprodukter. I förbudet i

text: 5 § första stycket 6

text: LOH finns en hänvisning till den köprättsliga risken när det gäller vem som ska betala kostnader för försämring och förlust. I förarbetena bedöms UTP-direktivets uttryck om att äganderätten har övergått till köparen motsvara den tidpunkt då den köprättsliga risken övergår till köparen enligt

text: 13 § första stycket köplagen

text: . Det kan således konstateras att den köprättsliga riskövergången utgör en central tidpunkt enligt LOH, i enlighet med

text: köplagens

text: principer.

text: 25. Generellt sett avser ett tjänsteavtal ett åtagande från uppdragsgivaren att utföra arbete åt beställaren i utbyte mot ersättning. Till skillnad från köp av lös egendom innebär alltså avtalet inte att äganderätten av en vara övergår till beställaren.

text: 26. Av 5 § första stycket 1 LOH följer att det är förbjudet för en köpare att betala sina leverantörer senare än 30 dagar efter den tidpunkt som anges i

text: eller

text: 7 §§

text: samma lag. Bestämmelsen i 5 § första stycket 1 LOH utgör det så kallade förbudet mot sena betalningar.

text: Konkurrensverkets överväganden

text: 27. Foodhills är ett företag etablerat i Sverige. Företaget har 2024 haft en omsättning som överstiger två miljoner euro. Foodhills verksamhet syftar till att förädla ärt, vilket är en sådan produkt som faller inom LOH:s tillämpningsområde. För att LOH ska vara tillämplig krävs emellertid också att det är fråga om ett sådant köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter som avses i 2 § LOH. Detta avgör om LOH:s förbud mot sena betalningar, likväl som de andra förbuden i LOH, är tillämpliga på avtalsförhållandet mellan Foodhills och dess odlare.

text: 28. Som angetts under avsnittet rättsliga utgångspunkter innehåller inte LOH eller förarbetena någon tydlig definition av vilka typer av avtal som omfattas av begreppet köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter i 2 § LOH.

text: 29. En naturlig utgångspunkt för att avgöra om en transaktion utgör ett köp i LOH:s mening är, likt i

text: köplagen

text: , att ett köp förutsätter att äganderätten till varan mot ersättning övergår från leverantören till köparen. Av utredningen framgår att de avtal som ingås mellan Foodhills och odlarna inte innehåller någon form av äganderättsövergång, vare sig av utsädet eller av de skördade produkterna. Utsädet levereras till odlarna, utan att dessa blir ägare till detta, varefter Foodhills tar samtliga beslut kring grödan och skördar sådden för vidaretransport till sin egen processanläggning. Odlarna har mycket liten rådighet över ärtodlingen och kan bland annat inte bestämma själva när sådden ska göras eller när skörden får ske.

text: 30. Odlarna tillhandahåller vissa nödvändiga insatser och resurser som är förutsättningar för att odlingen ska kunna ske, men dessa innebär inte att det skett en övergång av äganderätten till en vara i LOH:s mening. De kostnader odlarna har kan anses kopplade till skötsel och inte kostnader för insatsvaror. Foodhills står för en större del av odlingskostnaderna och även för den huvudsakliga ekonomiska risken. Odlarna ersätts med en minimiersättning som motsvarar kostnaderna för att genomföra arbetet och ansvara för odlingen på den specificerade arealen. Andra omständigheter som talar för att odlarna inte äger varan är att ärten mognar snabbt och att Foodhills självt bestämmer när den ska skördas under odlingssäsongen och det faktum att

text: odlarna inte kan ta egna beslut kring skörden. Att Foodhills tar en så stor del av risken och står för en sådan stor del av odlingskostnaderna bekräftar bilden av att det är Foodhills som äger ärten under hela ärtodlingsprocessen och att det i samband med skörd, eller tidigare, inte sker någon äganderättsövergång mellan parterna.

text: 31. De nämnda omständigheterna innebär enligt Konkurrensverkets bedömning att det inte är fråga om ett sådant köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter som avses i LOH. De aktuella avtalen bedöms inte heller av annan anledning aktualisera en tillämpning av LOH. Det saknas därför skäl att ta ställning till om Foodhills avtalsvillkor med odlarna är förenliga med förbudet i 5 § första stycket 1 LOH. Det är heller inte fråga om en tjänst enligt 12 § LOH. Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket att det inte är nödvändigt att fortsätta utredningen. Ärendet ska därför avslutas.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga juristen Jahsmine Hamilton.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Beslutet att inte utreda saken ytterligare kan inte överklagas

text: Detta beslut kan inte överklagas, se

text: och

text: 8 §§

text: förordningen (

text: ) om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter.


title: Oskälig prishöjning - el

text: Er skrivelse om konkurrensen på elmarknaden

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 18 oktober 2001 anfört klagomål över att elleverantörerna höjer elpriset till oskäliga höjder. Ni önskar en redovisning av vad verket gör för att bevaka att kartellbildning inte förekommer.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Vad gäller energiområdet vill Konkurrensverket framhålla följande. Den omreglering av elmarknaden som trädde i kraft den 1 januari 1996 innebär att all handel med el ska ske i konkurrens. Överföring av el via nätet är dock ett monopol. Tillsyn av nätavgifterna inkl. prövning av deras skälighet prövas av en statlig myndighet, Energimyndigheten. Denna prövning sker med stöd av

text: ellagen (1997:857)

text: Energiområdet är en prioriterad sektor hos Konkurrensverket och verket följer därför noga utvecklingen på elmarknaden. Verket har i olika sammanhang framfört förslag i syfte att förbättra konkurrensen, bl.a. att Vattenfall skall delas upp i flera självständiga företag.

text: Konkurrensverket har för avsikt att agera ytterligare i denna fråga inom ramen för verkets instruktion och

text: konkurrenslagen

text: Näringsdepartementet har tillsatt en snabbutredning för att säkerställa en väl fungerande konkurrens på elmarknaden. Av direktiven framgår att översynen bör omfatta en övergripande genomgång av de punkter regelverket kan förändras på för att säkerställa en väl fungerande konkurrens. Dessutom finns ett antal problem som måste belysas när det gäller själva prisbildningen.

text: Konkurrensverket vidtar härutöver ingen åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.