motpart: Grönsakshuset i Norden AB

title: Tips gällande otillbörliga handelsmetoder avseende sena betalningar av Grönsakshuset

text: Sanktionsavgift enligt lagen om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter - betaltider längre än 30 dagar Konkurrensverkets beslut

text: Grönsakshuset i Norden AB, 556280-1034, har överträtt förbudet mot otillbörliga handelsmetoder i

text: 5 § första stycket 1 lagen (2021:579)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter (LOH) genom att vid flera tillfällen under perioden 2 februari 2022 till och med 12 oktober 2023 betala sina leverantörer senare än vad som följer av nämnda förbud.

text: Grönsakshuset i Norden AB ska betala sanktionsavgift enligt 20 § första stycket LOH för överträdelsen i stycket ovan med tre miljoner (3 000 000) kronor.

text: Konkurrensverkets utredning i ärendet

text: Inledning och disposition

text: 1. Ärendet inleddes efter att Konkurrensverket i augusti 2023 fick information som indikerade att Grönsakshuset i Norden AB ("Grönsakshuset") använde sig av betaltider som inte var förenliga med LOH.

text: 2. Konkurrensverkets beslut avser perioden 2 februari 2022–12 oktober 2023. Inom ramen för utredningen har emellertid uppgifter kring transaktioner och händelser även för tiden därefter inhämtats.

text: 3. Konkurrensverkets bedömning är disponerad enligt följande. Inledningsvis ges en kortare beskrivning av Grönsakshuset och Konkurrensverkets handläggning. Därefter redogörs för vad som framkommit i Konkurrensverkets utredning. I de efterföljande avsnitten beskrivs Konkurrensverkets skäl för bedömningen. I det avslutande avsnittet behandlas frågan om sanktionsavgift.

text: Köparen

text: 4. Grönsakshuset bedriver partihandel med frukt, grönsaker och blommor och därmed förenlig verksamhet. Grönsakshusets kunder är offentliga aktörer, 2 3 butiker och restauranger runt om i Sverige. Företaget grundades 1986.

text: 5. Grönsakshuset är ett helägt dotterbolag till Fresa Invest AB (556932-3677). Grönsakshuset har sitt säte i Skövde. Grönsakshusets nettoomsättning under 2023 var drygt 462 miljoner kronor. Koncernens totala omsättning var drygt 465 miljoner kronor under 2023.

text: Beskrivning av handelsmetoden

text: 6. Grönsakshuset har tillämpat sena betaltider mot leverantörer åtminstone under perioden 2 februari 2022–12 oktober 2023. Av utredningen framkommer att Grönsakshuset inte ingår några skriftliga kontrakt med sina leverantörer, utan avtalsförhandlingar sker muntligen, liksom ingående av leveransavtal. Betalningsfristerna för leveranserna har börjat löpa från leverantörens fakturering.

text: Konkurrensverkets handläggning

text: 7. Under utredningen har Konkurrensverket förelagt Grönsakshuset att ge in handlingar och uppgifter. Konkurrensverket har även kontaktat Grönsakshuset via telefon och e-post. Grönsakshuset har under utredningen bland annat gett in skriftliga handlingar i form av leverantörslistor, kontooch betalningsutdrag, sammanställningar av fakturor samt yttranden. Konkurrensverket har även hållit förhör med Grönsakshusets VD.

text: 8. Konkurrensverket har även hämtat in uppgifter från vissa av Grönsakshusets leverantörer av jordbruks- och livsmedelsprodukter.

text: 9. Konkurrensverket inledde utredningen genom att ställa frågor om bland annat Grönsakshusets betalningsrutiner beträffande företagets 20 största leverantörer. Konkurrensverket har därefter vidtagit utredningsåtgärder i fråga om Grönsakshusets betalningar till fyra leverantörer, nämligen fyra av de sex leverantörer som Grönsakshuset har uppgett sig ha eller ha haft avbetalningsplaner med. Dessa fyra leverantörer är Som redovisas närmare har Konkurrensverket bedömt att flera av betalningarna till dessa fyra leverantörer har skett för sent.

text: 10. I avsnitten nedan kommer Konkurrensverket göra en distinktion mellan de sena betalningar som enligt Grönsakshuset ryms inom en avbetalningsplan och de sena betalningar för vilka Grönsakshuset inte har uppgett att det har funnits en avbetalningsplan.

text: 11. Grönsakshuset fick den 3 juli 2024 del av en sammanfattande skrivelse med Konkurrensverkets preliminära bedömning i ärendet, och gavs i samband med det tillfälle att yttra sig över denna. Grönsakshuset inkom med ett yttrande den 27 augusti 2024 i vilket delar av Konkurrensverkets preliminära bedömning kommenterades.

text: Det utredda förfarandet

text: 12. Av utredningen har sammanfattningsvis följande framkommit om förfarandet.

text: 13. Grönsakshuset har inledningsvis, i enlighet med Konkurrensverkets begäran, gett in en leverantörslista med information om företagets 20 största leverantörer samt listor med leverantörsfakturor för respektive leverantör. Av leverantörsfakturorna framgår att Grönsakshuset från och med februari 2022 till och med oktober 2023 sammanlagt genomfört 13 699 betalningar till

text: dessa 20 leverantörer. Av leverantörsfakturorna framgår inte leveransdatum för respektive beställning.

text: 14. Konkurrensverket har av effektivitetsskäl avgränsat utredningen och valt att prioritera att utreda transaktionerna med fyra av sex leverantörer som Grönsakshuset har uppgett att det har en avbetalningsplan med. Dessa aktörer är .

text: 15. Grönsakshuset har inledningsvis uppgett att de enda förseningar som framkommer i listorna över leverantörsfakturor för respektive leverantör är förseningar på mellan en till tre dagar. Grönsakshuset har medgett att betalningen i vissa fall har varit någon dag sen med anledning av att förfallodatumet inträffar på en helg eller att betalningen är inlagd till förfallodagen och att betalningen därför kommer leverantören till handa först någon dag därpå.

text: 16. Grönsakshuset har inte utan en omfattande arbetsinsats kunnat bekräfta när varje leverans har skett för varje order. Leverantörerna har däremot svarat på frågor om leverans och fakturering till leverantörerna genom en enkät. Enligt leverantörernas fritextsvar i enkäten sker i de flesta fall leverans innan fakturan utfärdas, i två fall skiljer det en dag mellan det att fakturan utfärdades och leveransen kom fram.

text: 17. I fråga om de fyra leverantörer som Konkurrensverket har avgränsat utredningen till, har Grönsakshuset gjort 4 744 betalningar under den aktuella perioden. Tre av leverantörerna anger att de vanligtvis fakturerar Grönsakshuset samma dag som leveransen ankommer till Grönsakshuset. Den fjärde leverantören anger att faktura och leverans bör komma fram samtidigt men att det kan skilja en dag emellan dem.

text: 18. Grönsakhuset har uppgett att det har ingått avbetalningsplaner med sex leverantörer. Enligt Grönsakshuset finns det fortfarande skulder att reglera, men de största delarna av skulderna har betalats av. Avbetalningsplanerna ska enligt Grönsakshuset ha ingåtts muntligen och innebär att skulden ska

text: minska för varje vecka. Grönsakshusets VD har i förhör uppgett att nästan allt är avbetalat, och det kvarstår endast en liten del till två av leverantörerna, .

text: Grönsakshusets inställning

text: 19. Grönsakshuset har sammanfattningsvis angett följande inställning under utredningen.

text: 20. Grönsakshuset motsätter sig såväl påförandet av en sanktionsavgift som den aviserade storleken på denna med hänvisning till deras möjligheter att betala densamma utifrån deras ansträngda ekonomiska situation samt i förhållande till överträdelsens allvar.

text: 21. I samband med att LOH trädde i kraft gjorde Grönsakshuset en översyn av sina rutiner för att säkerställa att kraven i lagen uppfylldes. Några ändringar gjordes; bland annat slutade bolaget att använda sig av 60 dagars betalningsfrist.

text: 22. Grönsakshuset uppger även att om det skulle finnas något fall då betalning skett efter 30-dagarsfristen är det fråga om så pass få tillfällen att överträdelsen är ringa. Grönsakshusets skuldsituation innebär också att löpande kontakt med var och en av leverantörerna förekommit och det funnits en inbördes förståelse för att likviditeten i Grönsakshuset i perioder inte möjliggjort kompletta betalningar.

text: 23. Grönsakshusets VD har i förhör uppgett att Covid-19-pandemin har gjort att företagets lönsamhet påverkats negativt på grund av den stora andelen offentliga köpare, hotell och restauranger som drog ner sina inköp. De offentliga aktörerna handlar även på årsprislista, så även om det blir krig och inflation ändras inte det pris som dessa betalar. Detta har gjort att Grönsakshuset gått med mindre vinst, vilket gjort att företaget inte kan betala lån etc. Vinsten på ca 40 miljoner kronor som gjordes 2022 beror på flera fastighetsförsäljningar.

text: 24. Grönsakshusets invändningar redovisas mer ingående nedan under relevant avsnitt inom ramen för Konkurrensverkets bedömning i ärendet.

text: Skälen för Konkurrensverkets bedömning

text: Rättsliga utgångspunkter beträffande 5 § första stycket 1 LOH

text: 25. LOH trädde i kraft den 1 november 2021 och gäller vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter om köparen eller leverantören är etablerad i Sverige och köparens årsomsättning överstiger två miljoner euro.

text: 26. Med jordbruks- och livsmedelsprodukter avses de produkter som anges i bilaga 1 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt produkter som inte räknas upp i bilagan men som framställs för användning som livsmedel genom användning av någon av de förtecknade produkterna.

text: 27. Syftet med LOH och det bakomliggande UTP-direktivet är att skydda leverantörer av jordbruks- och livsmedelsprodukter från vissa otillbörliga handelsmetoder. I 5 § LOH räknas ett antal handelsmetoder upp som redan till sin art anses vara otillbörliga och därmed under alla förhållanden förbjudna. Dessa handelsmetoder är sådana att köpare och leverantörer inte får avtala om dem. För de uppräknade handelsmetoderna saknar det betydelse på vems initiativ handelsmetoden kommit att tillämpas. Någon prövning av om tillämpningen av handelsmetoden i det enskilda fallet varit otillbörlig eller inte, ska heller inte göras. Redan konstaterandet att en viss handelsmetod träffas av uppräkningen i 5 § LOH är tillräckligt för att metoden ska vara förbjuden.

text: 28. Av 5 § första stycket 1 LOH följer att det är förbjudet för en köpare av jordbruks- och livsmedelsprodukter att betala sin leverantör senare än 30 dagar efter den tidpunkt som följer av 6 eller

text: 7 § samma lag

text: 29. Bestämmelserna i 6 och 7 §§ LOH reglerar från vilken dag betalningsperioden ska löpa i det enskilda fallet. Vilken av de två bestämmelserna som ska tillämpas för att fastställa betalningsperiodens början beror på om leveranserna från leverantören till köparen varit regelbundna (6 § LOH) eller oregelbundna (7 § LOH).

text: 30. Vid regelbundna leveranser från en leverantör ska betalningsperioden om 30 dagar enligt 6 § första stycket 1 LOH löpa från leveransperiodens utgång. En leveransperiod får omfatta högst 30 dagar (6 § tredje stycket LOH). Det betyder att en leverantör, vid regelbundna leveranser, som längst kan behöva vänta på betalning i 60 dagar från leveransperiodens början. Det sagda gäller dock under förutsättning att det är köparen som fastställer det belopp som

text: ska betalas. Ett sådant fastställande från köparens sida kan ske via exempelvis avräkning. Om detta belopp i stället fastställs av någon annan än köparen, ska betalningsperioden beräknas från dagen då beloppet fastställs, förutsatt att denna dag infaller senare än den dag då leveransperioden löper ut; se 6 § första stycket 2 och andra stycket LOH. Enligt UTP-direktivets skäl 17 kan leverantören fastställa det belopp som ska betalas genom utfärdande av faktura.

text: 31. Vid oregelbundna leveranser (det vill säga separata köp) från en leverantör börjar betalningsperioden om 30 dagar enligt 7 § första stycket 1 LOH löpa från leveransdagen. Det betyder att en leverantör som längst kan behöva vänta på betalning i 30 dagar från leveransdagen. Detta gäller dock, i likhet med vad som är fallet vid regelbundna leveranser, under förutsättning att det är köparen som fastställer det belopp som ska betalas. Om detta belopp i stället fastställs av någon annan än köparen, ska betalningsperioden beräknas från dagen då beloppet fastställs, förutsatt att denna dag infaller senare än leveransdagen; jfr 7 § första stycket 1 och andra stycket LOH.

text: 32. Bestämmelsen i 6 § LOH om betalningsperiodens början vid regelbundna leveranser har införts i syfte att minska leverantörers administrativa börda på så sätt att de inte ska behöva ställa ut dagliga fakturor till köparen. I stället kan en leverantör som regelbundet levererar jordbruks- och livsmedelsprodukter till samma köpare samla ihop transaktionerna i en samlingsfaktura som maximalt får avse leveranser över en trettiodagarsperiod.

text: 33. Vad gäller avbetalningsplaner regleras dessa inte i LOH, men frågan berörs indirekt i förarbetena. Utredaren har i departementspromemorian karaktäriserat UTP-direktivet och LOH som ett marknadsrättsligt stöd till köp- och avtalsrättens regelverk. Direktivet avser att begränsa vad lagstiftaren bedömt är en sorts missbruk av dispositiva regler till den svagare partens nackdel. Vad gäller förhållandet till civilrätten argumenterar utredaren för att det inte är något nytt att regelverk hänförliga till olika rättsområden kan vara tillämpliga samtidigt. Även i propositionen förekommer flera hänvisningar till växelverkan mellan civilrätten och direktivets regelverk.

text: 34. Enligt

text: räntelagen (1975:635)

text: är den dispositiva huvudregeln för fordringar att dessa förfaller till betalning 30 dagar från det att borgenären framställt ett betalningskrav eller annars från det att gäldenären mottagit varan eller det

text: att tjänsten genomförts, se

text: 2 a §

text: och

text: 2 b §

text: räntelagen

text: . Artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpande av sena betalningar (

text: ) har genomförts i

text: 2 c § räntelagen

text: , som stadgar att de två föregående bestämmelserna inte gäller i fråga om betalningar som förfaller enligt en avbetalningsplan. Av motiven till

text: 2 c § räntelagen

text: framgår att det finns minimikrav beträffande avbetalningsplaner så till vida att de måste ange delbetalningarna och deras förfallodatum men att det inte finns några krav beträffande intervall eller belopp. I övrigt får det bedömas i det enskilda fallet vilka krav som kan ställas på planens utformning. Avbetalningsplanen ska alltså vara dokumenterad på något vis och om en avbetalningsplan ger intryck av att vara ett verktyg för att kringgå direktivets (

text: ) regler anser lagstiftaren att detta kan angripas genom regleringen avseende oskäliga avtalsvillkor.

text: Grönsakshuset har använt sig av en otillbörlig handelsmetod

text: Grönsakshusets köp omfattas av LOH

text: 35. Grönsakshusets leverantörer levererar livsmedels- och jordbruksprodukter vilka faller inom LOH:s tillämpningsområde, se

text: 3 § 1 samma lag

text: och bilaga 1 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt med dess hänvisning till Brysselnomenklaturen.

text: 36. Grönsakshuset är ett företag etablerat i Sverige vars omsättning har överstigit motsvarande två miljoner euro alltsedan LOH:s ikraftträdande, se 2 § första stycket 1 LOH. Grönsakshuset och dess leverantörer av jordbruks- och livsmedelsprodukter utgör vidare köpare respektive leverantörer i lagens mening, se 2 § andra stycket och 3 § 2 och 3 LOH.

text: 37. Grönsakshusets köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter omfattas följaktligen av LOH.

text: Leveransförfarandet utgör inte regelbundna leveranser

text: 38. Den tidpunkt då betalfristen enligt LOH börjar löpa är beroende av om leveranser sker regelbundet eller inte, såsom beskrivits i punkt 30–32 ovan.

text: 39. Grönsakshusets förfarande vid inköp kan beskrivas enligt följande. Leverantörerna fastställer det belopp som ska betalas för varje leverans genom utfärdande av faktura. Betalning sker separat för varje fakturerad

text: beställning. Betaltiderna baseras på fakturadatum för varje enskild leverans. Leverans sker normalt samtidigt som fakturadatum alternativt en eller några dagar därefter.

text: 40. Konkurrensverket bedömer att det aktuella leveransförfarandet inte utgör ett exempel på regelbundna leveranser, vilket medför att tidpunkten för när betalningsperioden ska börja löpa regleras i 7 § LOH.

text: Leverantörerna fastställer betalningen

text: 41. Utredningen har visat att förhållandet mellan när fakturan utställs och leveransdag i viss mån skiljer sig åt mellan olika leverantörer. Vissa leverantörer fakturerar samma dag som leveransen skickas från det egna lagret, vilket kan ge en dags fördröjning innan leveransen är framme hos Grönsakshuset. Andra leverantörer fakturerar först när åkeriet bekräftat att varorna ankommit köparens lager. Det innebär att Grönsakshuset måste förhålla sig till att det ibland är leveransdagen som är startpunkten för betalningsperiodens början och vid somliga tillfällen fakturadatum.

text: 42. Som anges ovan har det framkommit att det är Grönsakshusets leverantörer som fastställer det belopp som ska betalas genom utfärdande av faktura. Konkurrensverket bedömer därför att 7 § första stycket 1 och 2 LOH ska tillämpas vid bestämmandet av tidpunkten enligt 5 § första stycket 1. Grönsakshuset är skyldigt att betala sina leverantörer senast 30 dagar från leveransdagen då fakturorna utställs senast per leveransdagen, och senast 30 dagar från fakturadatum då fakturorna utställs en eller flera dagar efter leveransdagen.

text: Grönsakshuset har betalat senare än LOH tillåter

text: 43. Grönsakshuset har inledningsvis uppgett att de enda förseningar som framkommer i listorna över leverantörsfakturor för respektive leverantör är förseningar på mellan en till tre dagar. Eftersom leveransdatumet är en eller några dagar senare än fakturadatumet, menar Grönsakshuset, utgör det i de flesta fall ingen försenad betalning, utan betalningsperioden ryms inom 30 dagar från leveransdatumet. I vissa fall är betalningen någon dag sen med anledning av att förfallodatumet inträffar på en helg eller att betalningen är inlagd till förfallodagen och att betalningen därför kommer leverantören till handa först någon dag därpå.

text: 44. Grönsakshuset har kompletterat de inledande uppgifterna och hävdar att eftersläpningen mellan fakturadatum och leveransdag uppgår till mellan en

text: och fem dagar efter lagd order, oftast tar det mellan två till tre dagar för de större leverantörerna.

text: 45. Konkurrensverkets utredning har visat att de flesta leverantörerna fakturerar först dagen efter att de beställda varorna lämnat deras lager samt när åkeriet bekräftat att leveransen kommit fram till köparens lager. Enligt de enkätsvar som har redovisats ovan i punkt 16 och 17, är den maximala skillnaden en till två dagar från utfärdandet av faktura.

text: 46. Konkurrensverket har upprättat en sammanställning innehållandes samtliga betalningar som varit sena till de fyra berörda leverantörerna inbegripet hur många dagars försening det rör sig om samt fakturornas belopp. Av sammanställningen framgår att Grönsakshuset under perioden från den 2 februari 2022 till och med den 12 oktober 2023 har betalat de fyra leverantörerna senare än 30 dagar efter leveransdagen, alternativt i förekommande fall fakturadagen, vid sammanlagt 4 167 tillfällen. Antalet dagar som betalningarna har varit sena har varierat från som lägst 1 dag och som högst 71 dagar. Genomsnittet för de sena betalningarna uppgår till drygt 13 dagar. Betalningarna uppgår till ett värde på drygt 206 miljoner kronor.

text: Särskilt om avbetalningsplaner

text: Inledning 47. Grönsakshuset har framfört att vissa av de sena betalningarna skett inom ramen för överenskommelser om avbetalningsplan. För de leverantörer som beslutet om sanktionsavgift baseras på ska dessa överenskommelser ha träffats med leverantörerna .

text: 48. Grönsakshuset har uppgett att företaget har kommit överens om avbetalningsplaner med var och en av sammanlagt sex större leverantörer. Av de leverantörer som Konkurrensverket kontaktat är det endast en leverantör som bekräftat att det finns någon form av överenskommelse, vilket är . Upplägget har inneburit att löpande varit i kontakt med Grönsakshuset kring hanteringen av de skulder Grönsakshuset haft till och därigenom haft god insikt i Grönsakshusets ekonomiska situation. har emellertid inte kommit överens med Grönsakshuset om någon avbetalningsplan i egentlig

text: bemärkelse. Övriga leverantörer motsäger att det finns någon överenskommelse om avbetalning överhuvudtaget.

text: 49. Mot bakgrund av det anförda finns det skäl att först bedöma vad som kan anses utgöra avbetalningsplaner i rättslig mening i förhållande till LOH, och sedan att bedöma om vad Grönsakshuset avser med begreppet avbetalningsplaner motsvarar det rättsliga begreppet och i så fall vilken betydelse det har för bedömningen i ärendet.

text: Rättsliga förutsättningar 50. LOH är en marknadsrättslig reglering medan betalningar som sker inom ramen för en avbetalningsplan regleras civilrättsligt. Förhållandet mellan LOH och civilrätten är sådan att de är tillämpliga samtidigt.

text: 51. LOH förutsätter att köpare anpassar sitt civilrättsliga agerande så att otillbörliga handelsmetoder inte används. LOH innehåller inte något undantag från förbudet i 5 § första stycket 1 när det kommer till betalningar som är del i en avbetalningsplan. Konkurrensverket uppfattar dock inte att avsikten med lagstiftningen är att omöjliggöra avbetalningsplaner i jordbruks- och livsmedelskedjan genom LOH. Det kan därför vara så att det finns situationer där betalningar som görs senare än 30 dagar efter relevant tidpunkt kan anses vara tillåtna enligt LOH, om den sena betalningen följer en överenskommen avbetalningsplan. Varje sådan avtalsrelation måste dock granskas enskilt och för att undvika kringgåenden av LOH måste det ställas höga krav på en sådan avbetalningsplan för att kunna göra gällande att förbudet i LOH inte aktualiseras.

text: 52. För att en sen betalning som sker enligt en avbetalningsplan ska kunna undgå att träffas av förbudet i LOH krävs det enligt Konkurrensverkets mening att denna åtminstone uppfyller minimikraven på en avbetalningsplan som anges i direktivet om sena betalningar och därmed

text: räntelagen

text: . Enligt dessa krav ska delbetalningarna och deras förfallodatum anges tydligt. Till detta kommer en bedömning enligt LOH för att säkerställa att förekomsten av en avbetalningsplan inte i själva verket är ett kringgående av LOH:s reglering.

text: Grönsakshuset har inte ingått avbetalningsplaner i en rättslig mening 53. Utredningen visar inte att det har funnits avbetalningsplaner i den mening som avses i punkt 52 med fler än en av de leverantörer vars betalningar beslutet om sanktionsavgift baseras på. De övriga leverantörerna har inte bekräftat att någon sådan överenskommelse funnits.

text: 54. En leverantör, har till Konkurrensverket bekräftat att den löpande varit i kontakt med Grönsakshuset kring hanteringen av skulderna men att man inte har kommit överens om någon avbetalningsplan i egentlig bemärkelse. har skickats mellan leverantören och Grönsakshuset varje vecka med senaste faktureringsbelopp och förfallet belopp. Den frekventa avstämningen har gjort att leverantören haft full insikt i Grönsakshusets verksamhet. Grönsakshuset hade därmed i stort sett inga förfallna skulder augusti till september 2022. Skulden har som mest uppgått till ca kronor. I slutet på januari 2024 fanns fortfarande en skuld som minskat betydligt i förhållande till tidigare storlek.

text: 55. Grönsakshuset har anfört att bolaget ställer sig mycket frågande till att leverantörerna inte bekräftar att det finns några avbetalningsplaner. Grönsakshuset har framfört följande omständigheter i denna del.

text: 56. Grönsakshuset har gjort gällande att anledningen till att leverantörerna inte uppgett att det finns några avbetalningsplaner måste vara att dessa överenskommits i informella telefonsamtal och inte i skrift. Detta har skett på så sätt att Grönsakshuset varje vecka mottagit en e-post med de inköp som gjorts under veckan. Kostnaderna för dessa inköp är det belopp som betalats till leverantören samt oftast med ett påslag för att minska den aktuella skulden. Grönsakshuset har bilagt handlingar som visar att leverantörsskulderna har minskat successivt under de senaste två åren.

text: 57. Grönsakshuset har även gjort gällande att det är av relevans att ingen av leverantörerna har skickat påminnelser, påfört räntekostnader eller riktat missnöje på annat sätt. Detta talar för att det finns överenskommelser mellan parterna.

text: 58. Grönsakshuset har dock inte kunnat ge någon tydlig precisering av vilka delbetalningar, med vilket förfallodatum, som är del av en överenskommelse om avbetalningsplan eller för den delen presenterat någon dokumentation till styrkande av en avbetalningsplan. De handlingar som Grönsakshuset bilagt gällande leverantörsskuldernas successiva minskning styrker inte det faktum att det finns någon överenskommelse om avbetalningsplan som lever upp till de utformningskrav som måste ställas på en avbetalningsplan för att vara förenlig med LOH. Detsamma gäller utevaron av leverantörernas eventuella påstötningar för att få betalt i tid.

text: 59. uppger uttryckligen att det inte finns någon överenskommelse om avbetalningar. har till Konkurrensverket bekräftat att företaget löpande varit i kontakt med Grönsakshuset kring hanteringen av de skulder Grönsakshuset haft till och därigenom haft god insikt i Grönsakshusets ekonomiska situation. har emellertid varit tydligt med att man inte har kommit överens om någon avbetalningsplan i egentlig bemärkelse.

text: 60. Sammantaget har Grönsakshuset inte kunnat ge exempel på att det finns någon avbetalningsplan som lever upp till de utformningskrav som bör ställas på en avbetalningsplan som i ett enskilt fall kan motivera en längre betaltid än 30 dagar. Utredningen har inte heller i övrigt visat på förekomsten av några sådana avbetalningsplaner. Det innebär att Konkurrensverket inte finner anledning att anse att förbudet mot sena betalningar inte aktualiseras baserat på förekomsten av avbetalningsplaner.

text: Förhållandet mellan leverans- och fakturadag

text: 61. Grönsakhuset har hävdat att fakturor typiskt sett ställs ut en till fem dagar före leveransmottagande. Det innebär att leverans alltid sker efter att fakturan har kommit, oftast mellan tre till fem dagar efter att fakturan kommer.

text: 62. Denna uppgift bekräftas dock inte av Grönsakshusets leverantörer. Dessa uppger i stället att leverans och faktura ställs ut samma dag. I ett fall uppger en leverantör att faktura ställs ut en dag efter leverans.

text: 63. Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket att bedömningen ska ske på följande sätt i fråga om när 30-dagarsperioden för betalning startar. För tre av leverantörerna utgår bedömningen från att leveransdag och fakturadatum är samma dag och för en av leverantörerna från att fakturadatum är en dag före leveransdagen.

text: 64. Grönsakshuset har också framfört att det händer att det inte alltid får sina fakturor, och att det sker ungefär veckovis att någon faktura uteblir. Det förekommer, enligt Grönsakshuset, även att fakturan kommer först, men att det sedan inte kommer någon leverans alls. Då måste företaget ta reda på vart produkterna har tagit vägen, och det kan då dröja upp till 14 dagar efter fakturadatum innan leveransen kommer.

text: 65. Denna bild delas som framgått ovan inte av de leverantörer som Konkurrensverket har hämtat in uppgifter från. Grönsakshuset har inte kunnat ge en beskrivning av hur ofta detta förekommer eller om det gäller samtliga eller enstaka leverantörer. Grönsakshuset har inte heller kunnat visa på något exempel där Grönsakshuset varit tvungna att eftersöka en leverans efter att faktura kommit. Sammantaget medför detta att Konkurrensverket lägger liten vikt vid Grönsakshusets påstående att fakturorna ibland är sena och detta påverkar inte bedömningen av hur många fakturor som är sena.

text: 66. Grönsakshuset har framfört att det vidhåller inställningen att leverantörerna alltid fakturerar i förskott samt att det är vanligt att varor kan anlända flera dagar sent och/eller att de är defekta. Det får till följd att Grönsakshuset avvaktar en kreditering och att den ursprungliga betalningen inte görs inom de fastställda 30 dagarna.

text: 67. Grönsakshuset har även framfört att det gjort en översyn i samband med att LOH trädde i kraft för att anpassa sina fakturerings- och betalningsrutiner. Grönsakshusets uppfattning är att deras hantering är i enlighet med gällande lagstiftning.

text: 68. Som framgått ovan har emellertid Konkurrensverket, utifrån det inkomna underlaget och den efterföljande utredningen, gjort den sammantagna bedömningen att Grönsakshuset betalat fyra leverantörer sent vid ett stort antal tillfällen. Grönsakshuset har inte kunnat ge något exempel som visar på att leverans skett efter fakturering för de ovanstående betalningarna.

text: Slutsats

text: 69. Konkurrensverket finner att Grönsakshuset vid totalt 4 167 tillfällen har betalat fyra leverantörer senare än vad som är tillåtet enligt 5 § första stycket 1 LOH. Grönsakshuset har således använt sig av en handelsmetod som är förbjuden.

text: Sanktionsavgift

text: Rättsliga utgångspunkter

text: 70. Enligt 20 § LOH får Konkurrensverket besluta att en köpare som har tillämpat en handelsmetod som är förbjuden enligt 5 § första stycket 1 LOH ska betala en sanktionsavgift. Sanktionsavgift ska inte beslutas i ringa fall.

text: 71. Begreppet handelsmetod ska inte tolkas på så vis att det krävs att handelsmetoden måste tillämpas systematiskt eller i stor skala för att kunna

text: sanktioneras. Tvärtom utgör som utgångspunkt varje användning av en otillbörlig handelsmetod en överträdelse.

text: 72. Av 21 § LOH framgår att sanktionsavgift inte får påföras om överträdelsen redan omfattas av ett föreläggande vid vite enligt 19 § LOH och en ansökan om utdömande av vite dessutom har getts in till domstol.

text: 73. Enligt 23 § LOH ska ett beslut om sanktionsavgift enligt 20 § meddelas senast inom fem år från det att överträdelsen upphörde.

text: Det finns förutsättningar för att påföra sanktionsavgift

text: Beslutet kommer att meddelas inom rätt tid

text: 74. Överträdelsen har pågått under perioden 2 februari 2022 till och med 12 oktober 2023. Det har inte gått fem år från det att överträdelsen upphörde. Konkurrensverkets beslut om sanktionsavgift meddelas därför köparen inom rätt tid för att kunna påföra sanktionsavgift enligt 23 § LOH. Det finns således inga hinder av den anledningen mot att besluta om en sanktionsavgift.

text: Överträdelsen är inte ringa

text: 75. Som angetts ovan får en sanktionsavgift inte påföras i ringa fall. Med ringa fall avses enligt förarbetena en överträdelse som är bagatellartad, försumbar eller annars ursäktlig. Som exempel på när det kan vara fråga om en ursäktlig situation anges att en sen betalning beror på att köparen är på obestånd.

text: 76. Grönsakshuset har gjort gällande att överträdelsen är ringa med anledning av att de sena betalningarna är så pass få till antalet. Utöver det hävdar Grönsakshuset att de sena betalningarna har sin förklaring i reklamationer, sena leveranser, faktura ej mottagen i tid och dylikt. Grönsakshuset har också framfört att företagets skuldsituation innebär att löpande kontakt med var och en av leverantörerna förekommer och det finns en inbördes förståelse för att likviditeten i Grönsakshuset i perioder inte tillåtit kompletta betalningar.

text: 77. Konkurrensverket gör följande bedömning av om det är fråga om en ringa överträdelse.

text: 78. Konkurrensverket konstaterar att Grönsakshuset har betalat sina leverantörer för sent i förhållande till vad som regleras i LOH. Överträdelsen består i

text: tusentals fall av sena betalningar till ett antal olika leverantörer under mer än ett och ett halvt år. De försenade betalningarna uppgår sammanlagt till drygt 206 miljoner kronor. Förseningarna har i ett stort antal fall varit betydande. Det är således inte fråga om en situation där de sena betalningarna framstår som bagatellartade, försumbara eller ursäktliga. Inte heller det faktum att Grönsakshuset haft likviditetsproblem rättfärdigar de i övrigt sena betalningarna och gör dem inte heller ursäktliga.

text: 79. Som framgår ovan kan en överträdelse enligt förarbetena vara att se som ringa när en sen betalning beror på köparens insolvens. Av

text: konkurslagen (1987:672)

text: framgår att med obestånd (insolvens) avses att gäldenären, i det här fallet Grönsakshuset, inte rätteligen kan betala sina skulder och att denna oförmåga inte är endast tillfällig. Konkurrensverket kan inte utifrån de uppgifter som finns i utredningen se att Grönsakshuset skulle ha varit på obestånd utan snarare att företaget förefaller ha en dålig likviditet med tillfälliga betalningssvårigheter.

text: 80. Syftet med förbudet mot sena betalningar och 30-dagarsregeln är att skydda och stärka leverantörers likviditet. För att förbudet ska vara tillämpligt krävs emellertid inte att Konkurrensverket kan konstatera en konkret likviditetsbrist i förhållande till den enskilda leverantören. Beslut om sanktionsavgift ska enligt förarbetena inte kräva några ingående bedömningar och konsekvenserna av sena betalningar har av lagstiftaren redan bedömts vara så skadliga att de alltid är otillbörliga.

text: 81. Mot ovanstående bakgrund bedömer Konkurrensverket att står det klart att överträdelsen inte är ringa.

text: Överträdelsen omfattas inte av ett föreläggande vid vite

text: 82. Överträdelsen är inte föremål för ett föreläggande vid vite enligt LOH.

text: Det saknas andra skäl för att avstå sanktionsavgift i aktuellt ärende

text: 83. Grönsakshuset har anfört att man levt i den uppfattningen att rutinerna varit utformade i enlighet med den nya lagen. Mot bakgrund av det anser Grönsakhuset att det finns skäl att sätta ned sanktionsavgiften helt eller delvis. Kan Konkurrensverket inte bevilja att ta bort avgiften helt anser Grönsakshuset att avgiftens storlek bör bestämmas med beaktande av avsaknaden av både uppsåt och vårdslöshet. Grönsakshuset har hela tiden handlat i god tro och i tron om att verksamheten följer den nya lagstiftningen.

text: 84. Grönsakshuset har vidare anfört att eftersom produkterna både är känsliga samt att orderomfattningen är så hög inträffar diverse avvikelser som gör att skäl för kreditering uppstår och ursprungsfakturan förändras. Överträdelserna har enligt Grönsakshuset skett utan uppsåt och vårdslöshet och med löpande kommunikation med leverantörerna.

text: 85. Konkurrensverket konstaterar att avgiftsskyldigheten bygger på strikt ansvar. Det krävs därför varken uppsåt eller oaktsamhet för att en sanktionsavgift ska kunna beslutas. Det är tillräckligt att en överträdelse har ägt rum. Konkurrensverket har en direktivsgrundad skyldighet att, när ett ingripande sker, besluta om effektiva, avskräckande och proportionerliga sanktioner.

text: Slutsats

text: 86. Det finns således förutsättningar att besluta om en sanktionsavgift.

text: Allmänt om bestämmande av sanktionsavgiftens storlek

text: Överträdelsens allvar

text: 87. När sanktionsavgiftens storlek fastställs ska enligt 22 § andra stycket LOH särskild hänsyn tas till överträdelsens art, varaktighet och omfattning. Hänsyn ska också tas till om köparen överträtt förbudet tidigare och vilka förutsättningar som finns för att betala avgiften.

text: 88. I förarbetena till LOH konstateras att de överträdelser som förbjuds i lagen är av olika karaktär och art. Allvaret i en överträdelse kan därmed komma att variera i hög grad. I förarbetena anges också att de omständigheter som anges i 22 § LOH inte är uttömmande. Vidare konstateras det att en sanktionsavgift alltid ska fastställas så att den är effektiv, proportionerlig och avskräckande.

text: 89. Med överträdelsens art avses enligt förarbetena den typiska risk som handelsmetoden kan medföra med hänsyn till lagens syften. Särskild hänsyn ska också tas till hur handelsmetoden har tillämpats i den enskilda situationen med avseende på varaktighet, upprepning och omfattning. Vidare ska hänsyn tas till den ekonomiska situationen för den som beslutet riktas mot. Här kan vara fråga om att höja avgiften för ett ekonomiskt starkt företag i syfte att avgiften ska få en avhållande och avskräckande effekt. Det bör också vara möjligt att sänka avgiften för ett företag som befinner sig i en

text: svår ekonomisk situation. I mildrande riktning kan det exempelvis vara aktuellt att beakta om köparen har samarbetat med Konkurrensverket för att komma tillrätta med överträdelsen.

text: Sanktionsavgiftens storlek i förhållande till köparens omsättning

text: 90. Sanktionsavgiften får enligt 22 § första stycket LOH inte överstiga en procent av omsättningen föregående räkenskapsår för den som beslutet riktas mot.

text: 91. I propositionen behandlas inte frågan om vad som avses med föregående räkenskapsår. Enligt den departementsskrivelse som föregick lagförslaget avses föregående år i förhållande till året för beslutet om sanktionsavgift. Konkurrensverket använder sig därför av uppgifterna i Grönsakshusets senaste årsredovisning, det vill säga för 2023.

text: 92. När det gäller vilken omsättning som ska ligga till grund för beräkningen anges det i förarbetena till LOH att det är köparens totala (netto)omsättning som används till att beräkna taket för sanktionsavgiften.

text: 93. Av förarbetena framgår vidare att det förhållandet att sanktionen är relaterad till årsomsättning har valts för att sanktionen ska vara tillräckligt effektiv, proportionerlig och avskräckande och att sanktionsavgifterna ska ha en handlingsdirigerande verkan för såväl små som stora köpare. Bestämmelsen är bland annat utformad med bestämmelsen om konkurrensskadeavgift i

text: 3 kap. 6 § första stycket konkurrenslagen (2008:579)

text: som förebild, med den skillnaden att konkurrensskadeavgiftens tak är satt till tio procent av omsättningen. Regleringen är emellertid också utformad med hänsyn till befintliga sanktionsavgifter inom andra rättsområden.

text: Sammanfattning av faktorer som vägs in vid bedömningen

text: 94. Som beskrivits ovan framgår grunderna för fastställandet av sanktionsavgiftens storlek av 22 § LOH. Av särskild betydelse är överträdelsens art, varaktighet och omfattning. De exempel på omständigheter som kan vara av betydelse och som anges i lagtext och förarbeten är inte uttömmande. Avgiften ska relateras till köparens omsättning på så sätt att det finns ett tak för hur stor den maximala avgiften kan vara för köparen i fråga. För att uppnå sin funktion kan avgiftens storlek behöva variera mellan exempelvis köpare med olika hög omsättning vid i övrigt jämförbara överträdelser, vilket takbeloppet återspeglar. Det finns inte heller några överväganden i lagtext eller förarbeten rörande om och i så fall

text: vilken betydelse värdet på de specifika köp som omfattas av överträdelsen kan ha i sanktionsavseende.

text: 95. Av praxis rörande administrativa sanktionsavgifter inom andra rättsområden framgår därtill att det i det enskilda fallet krävs att det görs en sammanvägd bedömning där samtliga relevanta faktorer kan få genomslag vid fastställandet av en sanktionsavgift. På exempelvis det finansrättsliga området har Högsta förvaltningsdomstolen uttalat att vid fastställandet av administrativa sanktionsavgifter kan användande av bestämda schablonbelopp innebära att en sammanvägd bedömning inte görs och leda till att en sanktionsavgift inte framstår som väl avvägd i förhållande till överträdelsens allvar. Även vid bedömningen av överträdelsers allvarlighetsgrad på det upphandlingsrättsliga området har Högsta förvaltningsdomstolen funnit att det vid fastställande av sanktionsavgifter ska göras en helhetsbedömning.

text: 96. Konkurrensverket har inte publicerat något ställningstagande rörande hur sanktionsavgifter vid överträdelser av LOH ska bestämmas. Konkurrensverket ser inte heller att det är ändamålsenligt att använda sig av ett schablonvärde eller procentuell andel av en viss omsättning hos köparen vid fastställande av sanktionsvärdet. Detta betyder inte att köparens omsättning eller värdet på de aktuella varorna som köpen avsett saknar betydelse utan i stället att dessa omständigheter vägs in i en helhetsbedömning för att fastställa en sanktionsavgift som är tillräckligt effektiv, avskräckande och proportionerlig.

text: 97. Utifrån en sammanvägd bedömning av omständigheter hänförliga till överträdelsens art, varaktighet och omfattning och andra relevanta omständigheter, däribland köparens omsättning och ekonomiska förutsättningar, bedömer Konkurrensverket sanktionsavgiften enligt följande.

text: Sanktionsavgiftens storlek

text: Omständigheter av särskild vikt för att fastställa sanktionsavgiftens storlek

text: Överträdelsens art 98. Grönsakshuset har betalat fyra leverantörer senare än den 30-dagarsgräns som följer av LOH. Det har förekommit att Grönsakshuset har betalat leverantörer så sent som 71 dagar senare än vad som är tillåtet enligt LOH. Medianen för de sena betalningarna uppgår till 10 dagar och genomsnittet till dryga 13 dagar. Varje överträdelse av förbudet mot sena betalningar innebär

text: en mindre likviditet för leverantörer vilket får anses medföra potentiella effekter på leverantörers konkurrens- och innovationskraft. Konkurrensverket bedömer att den aktuella överträdelsen måste anses som allvarlig till sin art. Att vissa av förseningarna har varit betydande talar också för att överträdelsen är allvarlig.

text: Överträdelsens varaktighet och omfattning 99. När det gäller överträdelsens varaktighet kan konstateras att Grönsakshuset har använt sig av längre betaltider än 30 dagar i förhållande till de fyra leverantörerna vilket har medfört sena betalningar vid upprepade tillfällen under perioden februari 2022–oktober 2023. Grönsakshuset har uppgett att det till följd av LOH har ändrat sina rutiner till att betala 30 dagar efter leveranstidpunkten. Detta synes dock inte fått genomslag i de faktiska betaltiderna fram till åtminstone oktober 2023.

text: 100. Grönsakshuset har framfört att sanktionsavgiften bör sättas ned helt eller delvis då den är oproportionerlig i förhållande till överträdelsens allvar.

text: 101. Vad gäller omfattningen av överträdelsen konstaterar Konkurrensverket att en överträdelse kan vara mer eller mindre allvarlig beroende på om det är fråga om enstaka eller upprepade sena betalningar, antalet leverantörer som drabbats av de sena betalningarna samt storleken på beloppen som de sena betalningarna rört. Rör det sig om upprepade sena betalningar och i förhållande till flera leverantörer av stora belopp kan det antas att detta har haft en allvarligare inverkan på leverantörernas likviditet än om det är fråga om enstaka fall och av små belopp.

text: 102. För de fyra leverantörer vars betalningar som beslutet om sanktionsavgift baseras på har fakturabeloppen varit av varierande storlek – från under 100 kronor till som mest omkring 750 000 kronor. Fakturornas genomsnitt uppgår till drygt 49 000 kronor. Det sammanlagda beloppet avseende värdet av de sena betalningarna uppgår till 206 305 000 kronor. De har förekommit 4 167 sena betalningar under perioden februari 2022–oktober 2023. Antalet försenade dagar varierar stort och uppgår till 71 dagar som mest. I genomsnitt är betalningarna drygt 13 dagar försenade.

text: 103. Sammanfattningsvis bidrar även överträdelsens varaktighet och omfattning till överträdelsens allvar. Allvarligheten av varje enskild försening är dock av varierande karaktär med hänsyn till antalet dagar som respektive betalning

text: varit sen och storleken på de belopp som varit sena. Konkurrensverket behöver inte utreda skadeverkningarna av enskilda sena betalningar eller annars analysera köparens motsvarande nytta av varje försening i samband med att sanktionsavgift beslutas. De ekonomiska konsekvenserna av skadan beaktas dock redan genom att varaktighet och omfattning ges särskild hänsyn vid fastställandet av sanktionsavgiftens belopp.

text: Tidigare överträdelser mot förbudet mot otillbörliga handelsmetoder

text: 104. Det har inte framkommit att köparen tidigare har överträtt förbudet mot otillbörliga handelsmetoder.

text: Köparens ekonomiska situation

text: 105. För att uppnå sin funktion kan avgiftens storlek behöva variera mellan köpare med olika hög omsättning vid i övrigt jämförbara överträdelser. Köparens omsättning men även köparens ekonomiska situation i stort ska alltid vara en tungt vägande faktor vid bestämmandet av sanktionsavgiftens belopp.

text: 106. Grönsakshuset har invänt att deras ekonomiska situation ska medföra en sänkning av sanktionsavgiften.

text: 107. Grönsakshuset har även framfört att Covid-19-pandemin drabbade företaget negativt. Utöver det

text: 108. Konkurrensverket konstaterar utifrån det underlag som bifogats att Grönsakshusets ekonomiska ställning är svag. Grönsakshuset kan utläsas ha haft en god ekonomisk utveckling fram till 2018, därefter har företaget haft en obetydlig lönsamhet och svag likviditet. Bruttomarginalen har minskat markant samtidigt som rörelsekostnaderna har ökat mer än omsättningen.

text: 109. Konkurrensverket kan samtidigt konstatera att Grönsakshuset gjort två större utdelningar på sammanlagt 12 miljoner kronor under 2022 respektive 2023. När Konkurrensverket ställt frågan om varför utdelningarna gjorts har svaret från Grönsakshusets sida varit att utdelningen aldrig betalats ut, utan endast bokförts som en skuld till moderbolaget i balansräkningen. Moderbolaget har

text: i sin tur beslutat om en utdelning på 10 miljoner kronor till de privata aktieägarna. Av dessa 10 miljoner kronor har enligt Grönsakshuset ca delats ut till respektive aktieägare, sammanlagt ca , medan resterande belopp bokförts som en skuld till respektive aktieägare. Enligt Konkurrensverket talar Grönsakshusets beslut om en utdelning i den här storleksordningen till aktieägarna för att en sanktionsavgift i storleksordningen om 3 000 000 kronor inte är oproportionerlig.

text: 110. Sammantaget gör Konkurrensverket bedömningen att det i utredningen inte framkommit något gällande Grönsakhusets ekonomiska ställning som föranleder att en sanktionsavgift ska bestämmas till ett annat belopp än det som framgår av beslutet.

text: Övriga omständigheter

text: 111. Det har inte framkommit några försvårande eller förmildrande omständigheter i övrigt som ska beaktas vid bestämmandet av sanktionsavgiften.

text: Sammanvägd bedömning

text: 112. Vid en sammanvägd bedömning av ovan redovisade omständigheter finner Konkurrensverket att en sanktionsavgift som uppgår till 3 000 000 kronor är effektiv, avskräckande och proportionerlig utifrån avgiftens syfte.

text: Sanktionsavgiften överstiger inte det maximala beloppet

text: 113. Det fastställda beloppet understiger en procent av köparens omsättning föregående räkenskapsår, jfr punkt 5 ovan och 22 § första stycket LOH. Beloppet behöver således inte justeras nedåt på denna grund.

text: Slutligt belopp

text: 114. Mot bakgrund av det ovan anförda ska sanktionsavgiften fastställas till 3 000 000 kronor.

text: Betalning

text: 115. Sanktionsavgiften tillfaller staten och faktureras av Konkurrensverket när beslutet har vunnit laga kraft.

text: 116. Det saknas skäl att frångå huvudregeln i 24 § LOH enligt vilken sanktionsavgift ska betalas till Konkurrensverket inom trettio dagar från det att beslutet fick laga kraft.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunnig jurist Kristin Kindgren.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas till Förvaltningsrätten i Stockholm. En överklagan ska göras skriftligen och ges in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag ni fick del av beslutet. I överklagandet ska anges vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som begärs. Myndighetens kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Avesta Vatten och avfall AB

publisher: Konkurrensverket

title: Avesta Vatten och avfall AB - Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

org: kkv

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om upphandling inom försörjningssektorerna; granskning av efterannonsering

type: rubrik

type: stycke

text: Konkurrensverkets beslut

text: Avesta Vatten och Avfall AB har agerat i strid med

text: 10 kap. 5 § lagen (2016:1146)

text: om upphandling inom försörjningssektorerna genom att inte i tid efterannonsera upphandlingen med upphandlings-ID SE78300, Tekniska konsulter för projekt avloppsreningsverk Näs.

text: Avesta Vatten och Avfall AB förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 1. Konkurrensverket har uppmärksammat i statistik från EU:s standardformulär för upphandling, eForms, att många upphandlingar inte efterannonseras. Detta leder till en bristfällig statistik avseende offentliga inköp i Sverige. Efterannonsering av upphandlingar skapar dessutom insyn och transparens avseende de offentliga inköpen.

text: 2. Vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser 2021 och 2022 noterade Konkurrensverket att flera av Avesta Vatten och Avfall AB:s (Avesta Vatten och Avfall) upphandlingar inte hade efterannonserats. En av dem var upphandlingen Tekniska konsulttjänster för projekt avloppsreningsverk Näs (Upphandlingen). Den ursprungliga upphandlingsannonsen publicerades den 26 september 2022.

text: 3. Under utredningen har Avesta Vatten och Avfall sammanfattningsvis angett följande. Efterannonsering har inte skett och anledningen är bristande rutiner avseende ansvar mellan Avesta Vatten och Avfall och dess konsulter. Avesta Vatten och Avfall kommer att säkerställa att efterannonsering fortsättningsvis sker i enlighet med aktuella lagkrav. Upphandlingen avsåg tjänster och dess uppskattade värde uppgick till 8 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Upphandlingen omfattades av lagen (

text: ) om upphandling inom försörjningssektorerna (LUF) och påbörjades efter den 1 februari 2022.

text: Skälen för beslutet

text: Skyldigheten att efterannonsera

text: 4. LUF omfattar de åtgärder som vidtas av upphandlande enheter i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt eller ramavtal inom försörjningssektorerna. LUF gäller för upphandlande enheter med verksamhet inom områdena vatten, energi, transporter eller posttjänster.

text: 5. När upphandlade kontrakt eller ramavtal har tilldelats ska resultatet av upphandlingen efterannonseras senast 30 dagar efter det att avtalet eller ramavtalet ingicks. För upphandlingar som är påbörjade innan den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera endast upphandlingar över tröskelvärdena. För upphandlingar som är påbörjade

text: efter den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera både upphandlingar över och under tröskelvärdena. Upphandlingar som understiger direktupphandlingsgränsen behöver inte efterannonseras.

text: 6. Bestämmelserna om efterannonsering finns för upphandlingar över tröskelvärdet i

text: 10 kap. 5 §

text: LUF. Vad en efterannons ska innehålla framgår av

text: upphandlingsförordningen (2016:1162)

text: och för upphandlingar över tröskelvärdet även i de standardformulär som regleras i genomförandeförordningen om eForms.

text: 7. För upphandlingar av tjänster som påbörjades mellan den 1 februari 2022 och den 31 december 2023 var direktupphandlingsgränsen 1 200 000 kronor och tröskelvärdet 4 483 865 kronor.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 8. Avesta Vatten och Avfall är upphandlande enhet i ärendet. Enligt vad som framkommit av utredningen påbörjades Upphandlingen efter den 1 februari 2022 och uppgick till ett värde om 8 000 000 kronor, vilket översteg såväl tillämplig direktupphandlingsgräns som tillämpligt tröskelvärde.

text: 9. Av utredningen har framkommit att efterannonsering inte har skett i tid. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda om efterannonsering skett vid en senare tidpunkt.

text: 10. Avesta Vatten och Avfall har med beaktande av vad som anförts ovan agerat i strid med bestämmelserna om efterannonsering i

text: 10 kap. 5 §

text: LUF.

text: 11. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda övriga upphandlingar som granskats i ärendet vidare.

text: Detta beslut har fattats av vikarierande generaldirektören. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.

type: avgorande


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Norwegian

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - flygmarknaden

text: Tryck F11 för att gå till nästa skrivposition.

text: Nordic Airlink Holding AB Att: Krister Aarnio P.O Box 242 190 47 STOCKHOLM

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning – SAS Credits och EuroBonus

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Bakgrund

text: Konkurrensverket beslutade den 12 november 1999, dnr 902/1998, att enligt

text: och

text: 57 §§

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: ålägga Konsortiet Scandinavian Airlines System (SAS) att från och med den 12 december 1999 inte tillämpa lojalitetsprogrammet EuroBonus eller medverka i liknande program så att poäng eller motsvarande intjänas på inrikes flygresor i Sverige för uttag av bonuserbjudanden. Efter överklagande ändrade Marknadsdomstolen åläggandet den 27 februari 2001,

text: MD 2001:4

text: , så att SAS vid vite av 50 miljoner kronor ålades att från och med den 27 oktober 2001 inte tillämpa EuroBonus-programmet på inrikes flygresor mellan orter där SAS eller med SAS samarbetande flygbolag, som är anslutna till programmet, möter konkurrens genom befintlig eller nytillkommen reguljär flygtransport av passagerare.

text: Den 29 maj 2008 inkom SAS till Konkurrensverket med en begäran om omprövning av det av Marknadsdomstolen beslutade åläggandet, nedan benämnt ”åläggandet”. I sin begäran hävdade SAS bl.a. att marknadsförhållandena hade förändrats radikalt sedan Konkurrensverkets beslut år 1999, att tillämpningen av EuroBonus på inrikes flygresor inte utgjorde ett missbruk av dominerande ställning i strid med

text: 19 § konkurrenslagen (1993:20)

text: samt att den marknadsavgränsning som användes av Konkurrensverket och Marknadsdomstolen var felaktig.

text: Konkurrensverket avskrev ärendet den 9 januari 2009. I sitt beslut (dnr 324/2008) anförde verket bl.a. att åläggandet avsåg den överträdelse som ägde rum vid åläggandets utfärdande och att det enligt verkets bedömning inte skulle omfatta ett eventuellt återinförande av EuroBonus på linjer där SAS möter konkurrens.

text: Vidare gjorde Konkurrensverket bedömningen att det inte var möjligt att göra en prövning i enlighet med SAS begäran utan att verkets beslut skulle kunna likställas med ett förhandsbesked.

text: SAS har därefter återinfört EuroBonus på alla inrikeslinjer fr.o.m. den 1 februari 2009.

text: Ärendet

text: Nordic Airlink Holding AB (Norwegian) har i en skrivelse, som inkom till Konkurrensverket den 30 oktober 2008, hemställt att Konkurrensverket vid vite förbjuder SAS att tillämpa SAS Credits på den svenska inrikesmarknaden.

text: Norwegian har därefter i en skrivelse, som inkom till Konkurrensverket den 12 februari 2009, utvidgat sin hemställan till att avse även EuroBonus.

text: Norwegian har i ärendet anfört i huvudsak följande.

text: SAS Credits är ett bonusprogram som SAS tillhandahåller alla företagskunder som inte har avtalade nettopriser med SAS. Programmet är riktat uteslutande mot företagskunder. Programmet går ut på att samla och tjäna poäng på såväl utrikes- som inrikesresor med SAS och utvalda partners. När ett företag bokar en resa med angivande av avtalskoden för SAS Credits så tjänar den anställde EuroBonus-poäng på resan samtidigt som företaget tjänar SAS Credits på samma resa.

text: Den relevanta marknaden är inrikes reguljära flygtransporter av passagerare. På den marknaden tillämpar SAS sina produkter Credits och EuroBonus. Det relevanta segmentet inom den således avgränsade marknaden är affärsresenärer till vilka de nämnda bonusprodukterna i första hand riktar sig. På denna marknad har SAS en dominerande ställning. Det faktum att SAS Credits är kopplat till EuroBonus-programmet gör att inte bara resenären utan även företaget som bokar affärsresan har ett intresse av att välja just SAS med partners. Härigenom uppstår inlåsningseffekter utan att några effektivitetsvinster i form av lägre priser till resenärerna uppnås. SAS samarbete inom ramen för SAS Credits med andra partners gör att SAS utifrån sin marknadsledande ställning på Arlanda erbjuder ett överlägset inrikes- och utrikesnät på vilket SAS företagskunder kan utnyttja sina poäng. I likhet med EuroBonus-programmet är SAS Credits trohetsskapande på så sätt att kunden väljer flygbolag baserat på andra faktorer än pris och kvalitet.

text: Från och till Arlanda har SAS ett stort antal slots med attraktiva avgångstider. Nav/ekersystemet sammantaget med SAS samarbete med andra flygbolag medför att resenärer som skall fortsätta en resa från Arlanda oftast väljer att flyga med SAS eller dess samarbetspartners. Med anledning härav är konkurrenssituationen på den svenska flygmarknaden redan försvagad.

text: I och med kopplingen mellan SAS Credits och EuroBonus uppstår en uppenbar asymmetri i en resenärs poängintjänande genom att företagsresenären erhåller EuroBonus-poäng för en resa som betalats av arbetsgivaren. Eftersom både företaget och den anställde tjänar Credits respektive EuroBonus-poäng blir inlåsningseffekten desto större. Detta hämmar konkurrensen till nackdel för resenärerna genom att priskonkurrensen mellan flygbolagen blir mindre effektiv. Mot bakgrund av att SAS återinfört EuroBonus så kommer de trohetsskapande effekterna väsentligen öka inom hela passagerarsegmentet. Såväl företagskunder som övriga kunder kommer därmed att bli mindre priskänsliga, vilket inte bara har en negativ påverkan på befintliga konkurrenter utan även försvårar för nya aktörer att etablera sig. Tillämpningen av EuroBonus på den svenska inrikesflygmarknaden står därför enligt Norwegian i strid med gällande konkurrensrättsliga regler.

text: SAS har i ärendet anfört i huvudsak följande.

text: Klagomålet bygger på en oriktig avgränsning och bedömning av den relevanta marknaden. Vidare utgör varken tillämpningen av SAS Credits eller EuroBonus ett missbruk av dominerande ställning oavsett marknadsavgränsning.

text: SAS Credits har sin grund i ett behov från små och medelstora kundföretags sida då SAS tidigare erbjudande till dessa typer av företag endast i mycket begränsad omfattning gällde för resor i Economy Class. I SAS Credits tjänar kunden, dvs. företaget, poäng på allt resande oavsett bokningsklass och poängen kan sedan konverteras till flygbiljetter, lounge vouchers, måltidskuponger etc. Rabatten är linjär och varje intjänad Credit motsvarar en krona när dessa sedan används för inköp. SAS Credits har tillkommit för att möta efterfrågan från det stora antal företagskunder som exempelvis har i sin resepolicy att endast resa i ekonomiklass. Genom detta program kan SAS även erbjuda dessa kunder en form av rabatt.

text: SAS Credits är helt skilt från EuroBonus, vilket enbart riktar sig till privatpersoner. SAS Credits kan endast intjänas av företag på resor som företagets anställda gör i tjänsten på företagets bekostnad. Det är företaget, dvs. den juridiska personen som SAS sluter avtal med och inte individen som reser, som tjänar poängen och erhåller därtill knutna förmåner. Inom ramen för SAS Credits är det således arbetsgivaren som bestämmer vilket eller vilka bolag företaget ska använda för sina tjänsteresor.

text: Avtalskoden är den kod företag tilldelas för att kunna identifiera avtalet mellan SAS och företaget vid bokningstillfället. Denna kod är helt skild från EuroBonus och det finns ingen koppling mellan EuroBonus och avtalskoden. En anställd som också är medlem i EuroBonus och önskar tjäna EuroBonus-poäng måste själv ange sitt medlemsnummer vid bokningen, men detta har således inget alls att göra med avtalskoden för avtalet mellan SAS och företaget. Det finns således ingen koppling mellan SAS Credits och EuroBonus.

text: Strukturen i SAS Credits är enkel och rakt uppbyggd. SAS Credits medför ingen progressiv rabatt och det finns inget tillbakaverkande element, som eventuellt skulle kunna ha en inlåsande effekt. Den förmån/rabatt som företaget tjänar är helt transparent och densamma vid varje tillfälle och är dessutom tänkt att ersätta kontantersättning.

text: SAS ifrågasätter den marknadsavgränsning som görs gällande av Norwegian. SAS gör i stället gällande att den relevanta marknaden skall bedömas utifrån ett O&D-perspektiv [1] , vilken också är den vedertagna marknadsavgränsningen i EG-rättslig praxis. Med andra ord är det kundens avreseort och destination vid varje tillfälle som avgör den relevanta marknaden. I denna marknadsavgränsning inkluderas i de flesta fall även tåget, eftersom det är ett realistiskt och högst relevant alternativ även för många affärsresenärer. SAS menar att det idag inte innehar en dominerande ställning på de viktigaste inrikessträckorna. T.ex. har Malmö Aviation mer än 20 procent fler avgångar från Stockholm till Göteborg än SAS en vanlig vardag. Till detta skall läggas att SJ har mer än dubbelt så många avgångar från Stockholm till Göteborg som SAS. Linjen Stockholm-Malmö uppvisar en än tydligare utveckling. Där har SAS nio dagliga avgångar medan Malmö Aviation har 16 och SJ har 12. Det skall också noteras det faktum att SAS endast opererar 11 av de totalt 51 inrikeslinjer som flygoperatörer trafikerar inom Sverige idag. Att med stöd av dessa fakta hävda att SAS skulle ha en dominerande ställning oavsett marknadsavgränsning framstår som främmande och ganska orimligt. Till detta kommer att tåget fortsätter att ta marknadsandelar från flyget. Enligt SJ konkurrerar tåget framgångsrikt såväl på korta som långväga sträckor. Tydligast märks SJ:s framgång på linjerna Stockholm-Göteborg och till Skåne, men även på linjerna Stockholm-Karlstad, Stockholm-Sundsvall och Stockholm-Östersund.

text: Vad gäller utvecklingen i rättspraxis påpekar SAS att den danska konkurrensmyndigheten i januari 2009 beslutat avvisa klagomål mot EuroBonus avseende den danska marknaden samt att EFTA:s övervakningsorgan, ESA (EFTA Surveillance Authority), på eget initiativ inlett en undersökning av det norska förbudets förenlighet med EES-avtalets konkurrensregler. I sin skrivelse till den norska regeringen hänvisar ESA bl.a. till Kommissionens ”Guide to European Community Legislation in the field of aviation” från juni 2007, sektion 3.5, där det beträffande bonusprogram på flygområdet bl.a. står att ”these programmes will have to be characterised as normal competitive practices”.

text: Enligt uppgift från SAS har flygbolaget Skyways beslutat att utträda ur EuroBonus-programmet fr.o.m. den 1 juli 2009, vilket medför att EuroBonus-medlemmar inte längre kan intjäna eller använda sig av EuroBonus-poäng på Skyways inrikes flyglinjer fr.o.m. detta datum.

text: Skäl för beslutet

text: SAS Credits

text: Ett missbruk av ett företag med en dominerande ställning kan bl.a. bestå i att tillämpa selektiva prissänkningar, exklusiva rabattsystem eller system med någon form av trohetsrabatter. En prisdifferentiering kan dock vara godtagbar om prisskillnaden mellan olika kunder motsvarar den skillnad i kostnad som uppstår för säljare genom kundernas olika sätt att köpa. En kvantitetsrabatt som varierar med orderstorleken och som är anpassad till faktiska, konstaterade skillnader i kundernas prestationer är därför normalt att anse som godtagbar.

text: SAS Credits är konstruerat som ett i allt väsenligt rakt, icke trohetsskapande rabattsystem, som riktar sig till mindre företag på icke-diskriminerande villkor. Rabattsystemet saknar sådana inlåsningseffekter som kännetecknar exkluderande trohetsrabatter. Utan att ha tagit ställning till om SAS kan anses ha en dominerande ställning, anser Konkurrensverket mot bakgrund av vad som är känt angående SAS Credits att detta är att betrakta som ett neutralt och godtagbart konkurrensmedel. Konkurrensverket anser mot denna bakgrund heller inte att det finns en sådan direkt koppling mellan SAS Credits och EuroBonus som gjorts gällande av Norwegian.

text: EuroBonus

text: Sedan MD:s beslut år 2001 har stora förändringar ägt rum på flygmarknaden, såväl i ett internationellt perspektiv som på den svenska inrikesmarknaden. Konkurrenssituationen har förbättrats genom att nya aktörer trätt in på marknaden, vilket bl.a. har lett till ett ökat utbud och lägre priser på flygresor till gagn för konsumenterna. SAS möter idag, till skillnad från situationen år 2001, konkurrens från andra flygbolag på samtliga elva inrikessträckor som företaget för närvarande trafikerar. På de stora inrikeslinjerna Stockholm-Malmö, Stockholm-Göteborg och Stockholm-Umeå möter SAS idag konkurrens från Malmö Aviation. Norwegian trafikerar linjerna Stockholm-Umeå, Stockholm-Luleå och Stockholm-Kiruna. Tågresandet har också fått en ökad betydelse både totalt sett och för affärsresandet på vissa inrikessträckor. Sammantaget medför detta att SAS marknadsmakt minskat påtagligt sedan år 2001.

text: Mot bakgrund av den utveckling som ägt rum på den svenska inrikesmarknaden torde EuroBonus idag inte leda till konkurrensbegränsande utestängningseffekter på de inrikes flyglinjer som berörs. När samarbetet med Skyways avseende EuroBonus nu kommer att upphöra, bidrar detta ytterligare till att minska risken för konkurrensbegränsande utestängning.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Mot ovanstående bakgrund anser Konkurrensverket att det i nuläget saknas skäl att utreda ärendet vidare.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte ingripa med stöd av

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Owe Gärdin .

text: Dan Sjöblom Owe Gärdin

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats

text: [1] O&D = Origin and Destination. Alternativt uttryckt: “linje-för-linje”


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

bransch:
Teknik, IT och telekom
Hotell, restaurang och konferens

motpart: Expedia Inc.

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Teknik, IT och telekom
Hotell, restaurang och konferens

title: Expedia Inc.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 595/2013 – Expedia Inc.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2015-10-05 (Dnr 595/2013)

text: Sedan Konkurrensverket och ytterligare konkurrensmyndigheter inom EU inlett utredningar avseende onlineresebyrån Expedias villkor i avtal med hotell, ändrade företaget tillämpningen av sina avtalsvillkor från den 1 augusti 2015. Ändringarna innebar bl.a. att Expedia inte längre kräver att de priser som hotellen erbjuder via Expedias onlineplattform måste vara lika eller lägre än de priser hotellen erbjuder via andra konkurrerande onlineplattformar. Konkurrensverket godtog i april 2015 ett frivilligt åtagande från Expedias konkurrent Booking.com att göra likartade ändringar av avtalsvillkor ( dnr 596/2013 ). Eftersom de villkor som Konkurrensverket preliminärt ansåg konkurrensbegränsande inte längre tillämpades beslutade Konkurrensverket att avsluta utredningen mot Expedia.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Part

text: Bookingdotcom Sverige AB, org.nr 556733-1706, Östermalmsgatan 87 C, 114 59 Stockholm, och

text: Booking.com B.V., Herengracht 597, 1017 CE, Amsterdam, Nederländerna

text: Ombud: Advokaterna Box AA och BB Kastell Advokatbyrå, 7169, 103 88 Stockholm

text: Saken

text: Konkurrensbegränsande samarbete; nu fråga om godtagande av frivilligt åtagande förenat med vite enligt

text: 3 kap. 4 § 1 st.

text: och

text: 6 kap. 1 § 3 st.

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: _____________________________ Beslut

text: Konkurrensverket godtar Bookingdotcom Sverige AB:s och Booking.com B.V.:s åtagande, se bilaga. Åtagandet förenas med vite om fem miljoner (5 000 000) kronor för Bookingdotcom Sverige AB och vite om trettio miljoner (30 000 000) kronor för Booking.com B.V.

text: Konkurrensverkets skäl

text: Bakgrund

text: 1. Booking.com B.V. är ett nederländskt företag som via onlineplattformen www.booking.com förmedlar bokningar av hotellrum. Bookingdotcom Sverige AB är ett svenskt närstående bolag som har till uppgift att bistå Booking.com B.V. vad gäller verksamheten på den nordiska marknaden.

text: 2. Konkurrensverket inledde år 2013 en utredning avseende vissa villkor i Booking.com B.V.:s avtal med svenska hotell. Villkoren innebär att de priser på hotellrum som hotellen erbjuder via Booking.com B.V. måste vara lika eller bättre än de priser som hotellen erbjuder eller tillämpar i andra försäljningskanaler. Konkurrensverkets utredning har fokuserat på frågan om dessa villkor utgör en överträdelse av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbeten i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL.

text: 3. Efter det att Booking.com B.V. och Bookingdotcom Sverige AB informerats om Konkurrensverkets preliminära bedömning i frågan om en sådan överträdelse föreligger, har företagen i enlighet med

text: 3 kap. 4 § 1 st.

text: KL gett in ett förslag till frivilligt åtagande. När Konkurrensverket i ett beslut godtar ett åtagande gör Konkurrensverket inte någon slutlig bedömning av om en överträdelse har förelegat eller föreligger.

text: Företagen

text: 4. Booking.com B.V. är en onlineresebyrå som tillhandahåller plattformen www.booking.com på vilken konsumenter kan söka, jämföra och boka lediga hotellrum. Företaget bedriver verksamhet i ett stort antal länder. Webbplatsen www.booking.com finns tillgänglig på över 40 språk och erbjuder cirka 445 000 boenden i 200 länder.

text: 5. I flera länder där Booking.com B.V. bedriver verksamhet finns lokalkontor som bistår företaget med support. I Sverige bedrivs sådan stödverksamhet av Bookingdotcom Sverige AB. Bolaget har bl.a. till uppgift att marknadsföra och informera om Booking.com B.V.:s verksamhet gentemot hotell på den nordiska marknaden.

text: 6. Booking.com B.V. och Bookingdotcom Sverige AB ingår i en koncern vars moderbolag är det amerikanska bolaget Priceline Group Inc. Priceline Group Inc. äger och driver, direkt eller indirekt, även andra webbdomäner som tillhandahåller hotellboknings- och andra resetjänster online, t.ex. Priceline.com, Agoda.com och Kayak.com.

text: 7. I det följande benämns Booking.com B.V. och Bookingdotcom Sverige AB gemensamt ”Booking.com”.

text: Omständigheter

text: 8. Hotellmarknaden i Sverige kännetecknas av att ett antal större hotellkedjor står för en betydande del av försäljningen av hotellrum. Hotellen använder sig av olika typer av försäljningskanaler för att nå ut till sina kunder. Kunderna är dels företag, dels fritidsresenärer. Förutom hotellens egna försäljningskanaler, främst försäljning via telefon eller online på hotellets hemsida, sker försäljning av hotellrum via traditionella resebyråer och onlineresebyråer. I Skandinavien står hotellens egna onlinekanaler för cirka 10 procent av hotellens intäkter, medan onlinebokningar totalt står för drygt 30 procent. I syfte att nå så hög beläggningsgrad som möjligt är det vanligt att svenska hotell är anslutna till flera onlineresebyråer.

text: 9. Onlineresebyråer tillhandahåller plattformar på internet genom vilka konsumenter kan söka och boka hotellrum på hotell som är anslutna till den aktuella plattformen. Efter att konsumenten har angett var hotellet ska vara beläget och aktuella datum, kan konsumenten förfina sökningen genom att välja vissa kriterier såsom pris, hotellets stjärnstatus, kundomdömen, faciliteter, boendetyp m.m. Sökresultatet presenteras ofta som en lista med hotell som onlineresebyrån rekommenderar, men konsumenten kan även välja att få sökresultaten presenterade efter antalet stjärnor, läge, pris eller omdömen från tidigare kunder. I vilken ordning hotellen visas eller ”rankas” i söklistorna avgörs av olika parametrar som onlineresebyrån bestämmer över. Konsumenten bokar sedan valt hotell direkt via onlineplattformen utan att ha någon kontakt med det enskilda hotellet.

text: 10. Hotellen som anslutit sig till plattformen genom att ingå avtal med onlineresebyrån laddar upp information och bilder avseende det egna hotellet på plattformen. Det är hotellen som bestämmer och laddar upp de rumspriser som ska visas för konsumenterna på plattformen. Ersättningen som onlineresebyråerna får från hotellen består av en provision som utgår vid varje genomförd bokning. Om en konsument använder onlineresebyråernas sök- och jämförelsetjänst utan att genomföra någon bokning på plattformen, utgår inte någon ersättning.

text: 11. Vid sidan av hotellens egen försäljning och online- eller traditionella resebyråer finns så kallade metasöksidor. Metasöksidorna erbjuder en plattform till vilken både hotell och onlineresebyråer kan ansluta sig och ladda upp information om hotellrum och rumspriser. Härigenom ges konsumenten en möjlighet att söka efter hotellrum och få ett resultat som visar rumspriser hos olika aktörer. Konsumenten kan emellertid i allmänhet inte boka direkt hos aktören som tillhandahåller metasöksidan, utan slussas

text: vidare för bokning hos vald onlineresebyrå eller, mer sällan, det valda hotellet.

text: 12. Booking.com är den största onlineresebyrån vad gäller bokningar av hotell belägna i Sverige. I sina standardavtal med hotellen tillämpar Booking.com, i likhet med andra onlineresebyråer, villkor om så kallad paritet. Villkoren innebär i huvudsak att hotellen ska erbjuda samma eller bättre pris för ett rum via Booking.com som det pris hotellen erbjuder via andra kanaler. Ett hotell får således t.ex. inte erbjuda ett lägre pris i sin egen försäljningskanal eller hos en konkurrerande onlineresebyrå än via Booking.com. Detsamma gäller för olika villkor beträffande rummet eller bokningen som t.ex. avbokningsregler eller frukost i rumspriset. Hotellen får alltså inte heller erbjuda bättre villkor i andra försäljningskanaler än via Booking.com. Vidare innehåller avtalen villkor om att hotellen måste ge Booking.com tillgång till samma eller större antal rum som ges till Booking.coms konkurrenter.

text: 13. I syfte att bedöma villkoren i Booking.coms avtal med hotellen har Konkurrensverket genomfört en rad utredningsåtgärder. Konkurrensverket har bl.a. haft möten med hotellföretag och onlineresebyråer, begärt in information och ekonomiska data från olika marknadsaktörer samt genomfört ett marknadstest av ett förslag till åtagande från Booking.com. Från Booking.com har Konkurrensverket erhållit omfattande analyser som bl. a. syftat till att underbygga att det uppstår effektivitetsvinster vid tillämpningen av prisparitetsvillkor mellan Booking.com och hotell. Booking.com har även genomfört enkätundersökningar riktade till konsumenter och boenden i nio europeiska länder, vilka besvarats av knappt 14 000 konsumenter (varav cirka 2 000 svenska) och drygt 2 000 boenden (varav cirka 200 svenska).

text: Konkurrensverkets preliminära bedömning

text: 14. Konkurrensverkets utredning har i första hand avsett frågan om villkoren om prisparitet i Booking.coms avtal med hotell i Sverige utgör en överträdelse av förbudet mot konkurrensbegränsande avtal i

text: 2 kap. 1 §

text: KL. Eftersom avtalen mellan Booking.com och de svenska hotellen kan påverka handeln mellan EU:s medlemsstater är även artikel 101 i fördraget om den Europeiska unionens funktionssätt (FEUF) tillämplig i ärendet.

text: 15. Den relevanta marknaden är enligt Konkurrensverkets preliminära bedömning marknaden för tillhandahållande av onlineresebyråtjänster avseende hotell belägna i Sverige. Enligt Konkurrensverkets uppfattning omfattas endast sådana onlineresebyråtjänster som möjliggör bokning direkt på plattformen.

text: 16. Konkurrensverkets utredning har visat att hotellen ansluter sig till onlineresebyråer i syfte att nå ut till konsumenter som hotellen själva har

text: svårt att nå ut till. Onlineresebyråerna förmedlar således hotellrum till konsumenter på uppdrag av hotellen, som i sin tur förser onlineresebyråerna med de rum som konsumenterna ges möjlighet att boka. Därutöver erbjuder onlineresebyråerna konsumenterna en sök- och jämförelsefunktion som enskilda hotell inte har möjlighet att erbjuda. Mot denna bakgrund gör Konkurrensverket bedömningen att hotellen och onlineresebyråerna inte är verksamma på samma relevanta marknad.

text: 17. Det är i ärendet inte nödvändigt att därutöver slutligt avgränsa den relevanta marknaden.

text: 18. Enligt Konkurrensverkets utredning överstiger Booking.coms marknadsandel i Sverige med god marginal 30 procent, varför gruppundantaget om vertikala avtal inte är tillämpligt på Booking.coms avtal med hotell belägna i Sverige.

text: 19. Bestämmelsen om prisparitet syftar till att garantera att Booking.com erhåller samma eller bättre pris för samma rum i förhållande till hotellens samtliga försäljnings- och förmedlingskanaler. Prispariteten gäller således dels i förhållandet mellan Booking.com och dess konkurrenter (”horisontell prisparitet”), dels mellan Booking.com och hotellen (”vertikal prisparitet”). Konkurrensverkets preliminära bedömning av prisparitetsbestämmelsen i dessa olika delar är sammanfattningsvis följande.

text: Prisparitet mellan Booking.com och dess konkurrenter

text: 20. Avtalen mellan hotellen och Booking.com utgör vertikala avtal, dvs. avtal mellan företag som inte är varandras konkurrenter. Bestämmelsen om att hotellen inte får erbjuda bättre priser via Booking.coms konkurrenter än via Booking.com, den horisontella prispariteten, påverkar emellertid konkurrensen mellan Booking.com och andra onlineresebyråer, med andra ord konkurrensen mellan företag som är verksamma på samma relevanta marknad. Begränsningar av konkurrensen mellan företag som är konkurrenter, s.k. horisontella begränsningar, är typiskt sett mer problematiska för konkurrensen än vertikala begränsningar.

text: 21. Prisparitetsbestämmelser i Booking.coms och andra onlineresebyråers avtal med hotellen medför att priset på hotellrum är detsamma hos konkurrerande onlineresebyråer. Booking.coms prisparitetsbestämmelse innebär att provisionshöjningar av Booking.com inte kan leda till att rumspriset hos Booking.com blir högre än hos konkurrenterna, vilket betyder att Booking.com kan höja sin provision utan att förlora kunder till konkurrenterna.

text: Prisparitetsbestämmelsen, i kombination med att hotell i allmänhet vill ansluta sig till flera konkurrerande plattformar, innebär därför att Booking.com har mindre anledning än vad som annars vore fallet att konkurrera genom att erbjuda hotell låga provisioner. Detta riskerar att leda till högre provisioner, vilket i sin tur riskerar att leda till högre priser på hotellrum.

text: 22. Konkurrensverket har mot bakgrund av det anförda funnit stöd för att bestämmelsen om prisparitet mellan Booking.com och företagets konkurrenter begränsar konkurrensen. Det förhållandet att Booking.coms konkurrenter också tillämpar horisontell prisparitet förvärrar situationen och medför att konkurrensen vad gäller priser och provisioner mellan onlineresebyråerna är allvarligt begränsad.

text: 23. Booking.coms prisparitetsbestämmelse kan också utgöra inträdeshinder på marknaden eftersom en onlineresebyrå inte kan träda in eller växa på marknaden genom att konkurrera med låga provisioner i utbyte mot att hotellen sätter lägre priser på hotellrum i den aktörens kanaler.

text: Prisparitet mellan Booking.com och hotellen

text: 24. Prisparitetsbestämmelsen i Booking.coms avtal innebär även att hotellen inte får erbjuda bättre rumspriser i hotellets egna kanaler än via Booking.com. Konkurrensverkets utredning har inte visat att denna vertikala prisparitet påverkar konkurrensen mellan Booking.com och andra onlineresebyråer utöver den ovan konstaterade påverkan som den horisontella prispariteten medför.

text: 25. Booking.com och hotellen står i en vertikal relation till varandra och är som ovan konstaterats inte verksamma på samma relevanta marknad. Enligt Konkurrensverkets bedömning begränsar den vertikala pariteten därför inte någon konkurrens mellan Booking.com och hotellen.

text: 26. Konkurrensverket har i utredningen inte heller funnit stöd för att den vertikala prispariteten ger upphov till konkurrensbegränsningar på någon angränsande marknad.

text: 27. De tjänster som Booking.com och andra aktörer på onlineresebyråmarknaden tillhandahåller ger konsumenter möjlighet att enkelt söka efter, jämföra och boka hotellrum på internet och ger hotell möjlighet att marknadsföra sig och göra hotellrum direkt bokningsbara för konsumenter. Den affärsmodell som tillämpas på onlineresebyråmarknaden innebär att konsumenterna kan använda sig av tjänsterna utan att behöva betala för dessa. Affärsmodellen innebär även att hotellen endast betalar för onlineresebyråns tjänster då en bokning faktiskt genomförs, vilket betyder att de inte behöver investera i och stå risk för marknadsföring som inte leder till bokning. Konkurrensverkets utredning ger vidare stöd för slutsatsen att onlineresebyråernas tjänster

text: bidrar till pristransparens på marknaden och till ökad konkurrens mellan hotell, vilket också är till nytta för konsumenterna.

text: 28. Den affärsmodell som används på marknaden innebär således att det inte utgår någon ersättning till Booking.com om en konsument använder Booking.com till att söka och välja hotell, men sedan vänder sig till hotellet för att genomföra bokningen. Affärsmodellen innebär därmed att hotellen har incitament att förmå konsumenter som hittat hotellet på Booking.com att istället boka i hotellets egen kanal, eftersom hotellet då inte måste utge ersättning till Booking.com. Om det stod hotellet helt fritt att kontrollera förhållandet mellan priserna i hotellets egna kanaler och priserna hos Booking.com, skulle hotellen ha möjlighet att åka snålskjuts på Booking.coms investeringar. Booking.com skulle därigenom löpa stor risk att inte bli kompenserat för den tjänst som Booking.com tillhandahåller hotellen.

text: 29. Booking.com har anfört att den vertikala prispariteten är nödvändig för att möjliggöra de fördelar för konsumenter och hotell som Booking.coms verksamhet innebär. För att underbygga detta har Booking.com bland annat genomfört enkätundersökningar riktade till boenden och konsumenter i Sverige och andra europeiska länder. I boendeenkäten uppgav 36 procent av de svenska hotellen (46 procent av hotell anslutna till hotellkedjor) att de sannolikt skulle erbjuda lägre priser eller specialerbjudanden i sin egen kanal i avsaknad av prisparitetsvillkor. I konsumentenkäten uppgav sammantaget 65 procent av konsumenterna som bokat hotellrum i Sverige att de sannolikt skulle boka på hotellets hemsida istället för på Booking.com om priset var 10 procent lägre på hotellets hemsida.

text: 30. Konkurrensverkets bedömning, vilken stöds av analyser och ovan nämnda enkätundersökningar som Booking.com gett in i ärendet, är mot bakgrund av ovanstående att den vertikala prispariteten väsentligt minskar risken för att hotellen åker snålskjuts på de investeringar som Booking.com svarar för. Detta medger i sin tur att Booking.com kan erhålla ersättning för sina sökoch jämförelsetjänster så att tjänsterna även fortsättningsvis kan erbjudas på marknaden till nytta för konsumenterna.

text: Slutsats

text: 31. Mot bakgrund av ovanstående är det Konkurrensverkets preliminära bedömning att bestämmelsen i Booking.coms avtal, som innebär att Booking.com måste erhålla lika bra eller bättre priser än sina konkurrenter, utgör en konkurrensbegränsning i strid med

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101.1 FEUF

text: 32. Den preliminära bedömningen är även att det saknas förutsättningar för individuellt undantag enligt

text: 2 kap. 2 §

text: KL och

text: artikel 101.3 FEUF

text: när det gäller prisparitet mellan Booking.com och dess konkurrenter.

text: Åtagande enligt

text: 3 kap. 4 §

text: KL

text: 33. Enligt

text: 3 kap. 4 § 1 st.

text: KL kan, i ett ärende i vilket fråga uppkommit om ett företag överträder förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL, ett åtagande från det aktuella företaget ge Konkurrensverket anledning att inte ingripa. Så länge Konkurrensverkets beslut att godta ett åtagande gäller får Konkurrensverket i de avseenden åtagandet omfattar inte meddela något åläggande enligt 3 kap. 1 eller 3 § KL.

text: 34. Efter det att Booking.com informerats om Konkurrensverkets preliminära bedömning, har Booking.com i syfte att undanröja de konkurrensproblem som Konkurrensverkets utredning indikerat gett in ett förslag till frivilligt åtagande.

text: Marknadstest av det ursprungliga åtagandet

text: 35. Den 15 december 2014 publicerade Konkurrensverket ett förslag på åtagande som Booking.com lämnat till Konkurrensverket, jämte en uppmaning till hotellmarknadens aktörer att komma in med synpunkter på åtagandet.

text: 36. Konkurrensverket fick cirka 145 svar från marknadsaktörer, varav cirka 120 hänvisade till de synpunkter som framförts av branschorganisationen Visita. Bland respondenterna återfinns flertalet av de större svenska hotellen och hotellkedjorna samt några onlineresebyråer och metasökaktörer.

text: 37. I de synpunkter som gavs in till Konkurrensverket hävdades sammantaget att det förslag till åtagande som Booking.com hade lämnat, inte var tillräckligt för att undanröja konkurrensproblemen på marknaden.

text: 38. Den viktigaste invändningen var att åtagandet inte skulle ha någon effekt på marknaden eftersom Booking.com inte åtog sig att avstå från att tillämpa prisparitetsbestämmelsen i förhållande till hotellens egna försäljningskanaler. Anledningen till att åtagandet inte skulle ha någon effekt angavs vara att om ett hotell erbjuder olika priser genom onlineresebyråer, samtidigt som det pris hotellet får erbjuda i sina egna försäljningskanaler inte får understiga priset hos någon onlineresebyrå, så blir priset i hotellens egen försäljningskanal med nödvändighet högre än priset hos minst en onlineresebyrå. Hotellen framhöll vidare att det är affärsmässigt irrationellt att inte själv erbjuda de lägsta tillgängliga rumspriserna på marknaden. Respondenterna ansåg därför att åtagandet inte skulle ge några effekter på marknaden utan leda till att prisparitet även mellan konkurrerande onlineresebyråer skulle fortsätta gälla i praktiken.

text: Det slutliga åtagandet

text: 39. Booking.com gav den 10 april 2015 in ett reviderat slutligt åtagande (se bilaga).

text: 40. Det slutliga åtagandet innebär sammanfattningsvis att Booking.com åtar sig att inte tillämpa villkoren om paritet avseende pris och andra villkor i förhållande till Booking.coms konkurrenter. Booking.com åtar sig vidare att inte tillämpa villkor om paritet avseende antal och typ av tillgängliga rum. Vad gäller hotellens egen försäljning, åtar sig Booking.com att inte tillämpa paritet avseende priser och andra villkor beträffande försäljning som sker offline. Inte heller får Booking.com ställa krav på paritet avseende sådana rumspriser och andra villkor som inte är tillgängliga online för allmänheten, utan som hotellen erbjuder endast vissa kunder eller kundgrupper. Booking.com har slutligen åtagit sig att inte vidta motsvarande åtgärder, dvs. åtgärder som skulle innebära ett genomdrivande av sådan pris-, villkors-, eller tillgänglighetsparitet som är förbjuden enligt åtagandet.

text: 41. Åtagandet påverkar inte Booking.coms möjlighet att efterfråga prisparitet i förhållande till hotellens egna allmänt tillgängliga rumspriser online. Åtagandet hindrar dock inte hotellen från att avtala om andra villkor med Booking.com.

text: Konkurrensverkets bedömning av det slutliga åtagandet

text: 42. Ett åtagande ska undanröja de konkurrensproblem som Konkurrensverkets utredning har identifierat. Booking.coms åtagande ska således ta om hand de konkurrensproblem som bestämmelsen om prisparitet enligt Konkurrensverkets preliminära bedömning ger upphov till.

text: 43. Åtagandet innebär att marknadsledaren Booking.com förbinder sig att inte längre tillämpa villkor om prisparitet i förhållande till sina konkurrenter. Härigenom återfår Booking.com och dess konkurrenter incitament att konkurrera med varandra genom att förmå hotellen att erbjuda lägre priser i deras kanaler.

text: 44. För att utreda synpunkterna från marknadstestet om att det ursprungliga förslaget till åtagande trots detta inte skulle medföra några faktiska förändringar på marknaden, har Konkurrensverket analyserat incitamenten för hotellen att erbjuda lägre rumspriser i utbyte mot lägre provisioner från onlineresebyråerna. Analysen har gjorts med utgångspunkt i ekonomiska inlagor som getts in av olika aktörer och med beaktande av förhållandena på marknaden.

text: 45. I Konkurrensverkets analys har framkommit att hotellens incitament att erbjuda lägre rumspriser i utbyte mot lägre provisioner beror på hur en prissänkning påverkar hotellets totala försäljning av hotellrum samt hur försäljningen omfördelas i olika försäljningskanaler. Ett hotell som erbjuder lägre rumspriser på en enskild onlineresebyrå ökar sin försäljning pga. konsumenttillströmningar från andra försäljningskanaler, från andra hotell på samma onlineresebyrå och genom en generellt ökad konsumentefter-

text: frågan till följd av det lägre rumspriset. I den mån en tillströmning av konsumenter till ett hotell sker från mindre lönsamma försäljningskanaler eller utgör nytillkommen försäljning är detta till fördel för hotellet. Samtidigt går hotellet miste om intäkter i den mån hotellets befintliga konsumenter väljer bort en för hotellet mer lönsam försäljningskanal. Hotellens incitament till prissänkningar i utbyte mot lägre provisioner beror på huruvida de sammantagna konsumenttillströmningarna blir lönsamma.

text: 46. Resultaten av de analyser som Konkurrensverket genomfört stödjer slutsatsen att hotell kommer att ha incitament att erbjuda lägre rumspriser i utbyte mot lägre provisioner. En viktig drivkraft för hotellen i detta sammanhang blir konkurrensen mellan hotell om rumsbokningar.

text: 47. Utredningen har även visat att hotellens incitament att erbjuda ett lägre pris hos en onlineresebyrå än i hotellets egen kanal blir större om andelen försäljning som inte omfattas av prisparitet blir mindre. Booking.com har mot denna bakgrund ändrat sitt åtagande så att Booking.com inte kommer att tillämpa prisparitet vad avser hotellens försäljning som sker offline.

text: 48. Konkurrensverkets utredning visar att åtagandet återinför rumspriser som en konkurrensparameter i relationen mellan Booking.com och andra onlineresebyråer. Därmed undanröjer Booking.coms åtagande risken för att prisparitet mellan onlinebyråer kommer att fortsätta gälla i praktiken.

text: 49. Vidare åtar sig Booking.com i det slutliga åtagandet att inte tillämpa villkor om paritet gällande tillgänglighet avseende antal och typ av rum samt paritet när det gäller andra villkor, t.ex. avbokningsregler och frukost. Detta ger hotellen ytterligare utrymme att belöna den onlineresebyrå som erbjuder bättre villkor än sina konkurrenter, vilket bidrar till att återställa konkurrensen mellan onlineresebyråer till nytta för konsumenterna.

text: Slutsats

text: 50. Mot bakgrund av det ovan anförda är det Konkurrensverkets slutsats att Booking.coms åtagande är ägnat att undanröja de konkurrensproblem som enligt Konkurrensverkets utredning orsakas av prisparitetsvillkoren i Booking.coms avtal med svenska hotell.

text: Tidsaspekter

text: 51. Booking.com ska ha genomfört åtagandet senast den 1 juli 2015. Åtagandet ska gälla i fem år därefter. Åtagandet gäller därmed till den 1 juli 2020.

text: Slutsats

text: 52. Med hänsyn till det åtagande som Booking.com lämnat finner Konkurrensverket inte längre skäl att ingripa i ärendet. Konkurrensverket godtar därför Booking.coms åtagande.

text: 53. Konkurrensverkets beslut om att godta Booking.coms åtagande innebär inte att Konkurrensverket tagit ställning till om det aktuella förfarandet utgjort eller utgör en överträdelse av konkurrensreglerna.

text: Vite

text: 54. Åtagandet bör förenas med vite (jfr

text: 6 kap. 1 § 3 st.

text: KL).

text: 55. Enligt

text: 3 § lagen (1985:206)

text: om viten ska vite fastställas till ett belopp som med hänsyn till vad som är känt om adressatens ekonomiska förhållanden och till omständigheterna i övrigt kan antas förmå denne att följa det beslut som är förenat med vitet. Av förarbetena till bestämmelsen framgår vidare att vitet bör bestämmas så högt att det inte blir ekonomiskt fördelaktigt för adressaten att underlåta att iaktta beslutet ifråga.

text: 56. Konkurrensverket anser efter en samlad bedömning att vitesbeloppet ska bestämmas till 5 miljoner kronor för Bookingdotcom Sverige AB och till 30 miljoner kronor för Booking.com B.V.

text: Särskild talan

text: 57. Konkurrensverkets beslut att godta ett åtagande kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: 58. Ett företag som berörs av beslutet kan enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL väcka talan vid Marknadsdomstolen om åläggande enligt

text: 3 kap. 1 §

text: KL.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga Sophie Ducaté.


motpart: Bioenergi i Luleå Aktiebolag

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Bioenergi i Luleå Aktiebolags upphandling av fläkt och kanal; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Bioenergi i Luleå Aktiebolags upphandling med upphandlings-ID MT11563, Utbyte av fläkt och kanal, Bioenergi i Luleå AB, har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: Konkurrensverket har vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser år 2021 och 2022 noterat att Bioenergi i Luleå Aktiebolag (Bioenergi i Luleå) publicerat en annons som inte följts av någon efterannons. Den aktuella annonsen är upphandlings-ID MT11563, Utbyte av fläkt och kanal, Bioenergi i Luleå AB.

text: Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Bioenergi i Luleå i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida den aktuella annonsen har efterannonserats i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Skälen för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer att det inte finns skäl att fortsätta utreda om efterannonseringen har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen. Bedömningen grundar sig i att de utredningsinsatser som är nödvändiga för att kunna avgöra om det skett en överträdelse av upphandlingslagstiftningen inte är motiverade sett till möjligheterna att nå önskat resultat med utredningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Estrid Faust. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.


motpart: Handelshuset Paul Fabry AB

title: Systembolagets inköpspolicy - tokajerviner

text: Er skrivelse avseende Systembolagets inköpspolicy för tokajerviner m.m.

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 26 juni 2000 bl.a. gjort gällande att Systembolaget, med stöd av viss bifogad statistik, vid deras inköp av tokajerviner favoriserar Royal Tokaij Wine Company och att övriga leverantörer av sådana viner därmed diskrimineras. Ni önskar att Konkurrensverket, med stöd av uppgifterna i Er skrivelse, överprövar Systembolagets sortiment av nämnda viner.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen (

text: ), KL.

text: I detta fall finner Konkurrensverket inte skäl att med utgångspunkt i KL vidta åtgärder i anledning av de förhållanden som påtalats i Er skrivelse.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Era uppgifter kan emellertid komma att ingå som en del i det uppdrag regeringen givit Konkurrensverket när det gäller att övervaka Systembolagets detaljhandelsmonopol. Som ett led i denna övervakning rapporterar Konkurrensverket två gånger var år direkt till Europeiska kommissionen om tillämpningen av den svenska alkoholregleringen vad avser Systembolagets verksamhet och sortimentspolicy samt eventuella förändringar som genomförts under året eller som övervägs.

text: Detta beslut har fattats av bitr. avdelningschefen Peter Delden. Föredragande har varit Rickard Börlin.

text: Peter Delden

text: Rickard Börlin

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .