title: Kritik mot Kommunstyrelsen i Flens kommun för att i strid med kravet på saklighet i regeringsformen ha kontaktat ett privat företag och ifrågasatt publiceringen av en vindkraftskritisk annons

sammanfattning: En tjänsteman vid kommunen kontaktade ett privat företag angående en vindkraftskritisk annons. Annonsen hade publicerats på en digital informationstavla som stod på kommunens mark och omfattades av ett tjänstekoncessionsavtal mellan företaget och kommunen. Kontakten ledde till att annonsen togs bort. Enligt kommunstyrelsen var inte syftet med kontakten att stoppa annonsen, utan endast att klarlägga om företaget hade ändrat sina principer gällande annonser med politiskt budskap. JO kan dock inte se att frågan om huruvida en publicerad annons följer företagets egna riktlinjer är något som kommunen har till uppgift att bevaka. JO konstaterar att det är svårt att förstå mejlet på annat sätt än att kommunen ifrågasatte publiceringen av den aktuella annonsen. Det fanns också en påtaglig risk för att det kunde uppfattas som en påtryckning på företaget att inte tillåta budskap som är kritiska mot pågående politiska processer i kommunen. JO anser att kontakten var olämplig och i strid med kravet på saklighet i regeringsformen och kritiserar kommunen för detta.

text: Initiativet

text: Under sommaren 2025 förekom det i media och i klagomålsärenden till JO uppgifter om att en tjänsteman i Flens kommun hade kontaktat ett privat företag som tillhandahåller digitala informationstavlor på kommunens mark. Tjänstemannen frågade hur företaget hade resonerat om att tillåta en viss annons med budskap mot vindkraft. En förening som ville stoppa ett vindkraftsbygge i Flens kommun låg bakom annonsen. Kommunens kontakt med företaget ledde till att den aktuella annonsen togs bort.

text: JO fick del av bl.a. följande mejlkonversation mellan kommunens tjänsteman AA och en anställd vid företaget (nedan benämnd NN). Mejlen skickades torsdagen den 5 juni 2025.

text: AA skrev följande till NN. Hej, Vi har uppmärksammat att det snurrar ett politiskt budskap "Stoppa vindkraftverk" på den digitala infartsskylten i Flen. Jag vill minnas att ni har påtalat vid möte att ni inte tillåter politiska budskap. Jag vill därför kolla med er hur ni har resonerat kring detta innehåll? NN svarade följande. Hej! Jag försökte nå dig per telefon. Den plockas ner direkt. Det är en ny anställd hos oss som tagit emot kunden. AA svarade.

text: Tack för snabbt svar! … Med anledning av det som kom fram beslutade jag att i ett initiativärende utreda de närmare omständigheterna kring kontakten.

text: Utredning

text: JO begärde att Kommunstyrelsen i Flens kommun skulle göra en utredning och besvara vissa frågor. Kommunstyrelsen uppmanades även att redovisa sin bedömning av det som kom fram.

text: Av kommunstyrelsen yttrande framgick bl.a. följande.

text: Det finns ett tjänstekoncessionsavtal mellan kommunen och företaget som omfattar två digitala informationstavlor. Kommunen upplåter marken och bekostar markskötseln samt erhåller 25 procent av visningstiden för presentation av Flens kommun.

text: Anledningen till AA:s kontakt med företaget var att klarlägga om det hade ändrat sina fastställda principer avseende publicering av annonser med politiska budskap. Bakgrunden till detta var att budskapet i den aktuella annonsen, som avsåg en eventuell etablering av vindkraftverk, utgjorde en del av en pågående politisk process.

text: Annonsens budskap bedömdes inte som skadligt, men publiceringen utgjorde en risk för att andra politiska budskap av mer kontroversiell karaktär skulle kunna publiceras. Informationstavlan som annonsen publicerades på är placerad på kommunal mark. Den exponeras för en stor allmänhet som inte nödvändigtvis känner till vem som är avsändare av budskapet eller ägare av annonsytan.

text: AA:s syfte var inte att uppmana företaget att ta bort den aktuella annonsen, utan enbart att verifiera gällande principer. Företagets svar indikerade att publiceringen berodde på en anställds bristande kännedom om företagets policy och att de tidigare fastställda principerna fortfarande är i kraft.

text: Kommunstyrelsen bedömer att frågan ställdes av ett legitimt skäl av den i avtalet utpekade kontaktpersonen och att AA inte på något sätt har brustit.

text: Kommunstyrelsen bifogade tjänstekoncessionsavtalet mellan Flens kommun och företaget. Kommunstyrelsen uppgav även att den hade hämtat in upplysningar från AA vid framtagandet av yttrandet till JO.

text: Bedömning

text: Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter ska i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet (

text: 1 kap. 9 § regeringsformen

text: Bestämmelsen omfattar inte bara hur en sak rent faktiskt har handlagts och vilka verkliga skäl som ligger bakom ett beslut eller annat handlande från en myndighet. Även hur en myndighets eller en tjänstemans agerande har uppfattats är av betydelse. Redan risken för att andra kan uppfatta att saklighet och opartiskhet inte iakttas är tillräckligt för att handlandet ska kunna anses strida mot bestämmelsen. (Se Bull och Sterzel,

text: Regeringsformen

text: – en kommentar, [2023, JUNO], s. 57 och t.ex. JO 2025 s. 456, dnr 2257-2025.)

text: Av utredningen framgår att en förening som ville stoppa ett vindkraftsbygge i Flens kommun hade köpt annonsplats på en digital informationstavla av ett privat företag. Informationstavlan är del av ett tjänstekoncessionsavtal mellan Flens kommun och företaget.

text: Utifrån bestämmelserna i tjänstekoncessionsavtalet kan kommunen i vissa fall ha fog för att kontakta företaget gällande något som publicerats på skylten, bl.a. om skada avseende kommunens varumärke uppstår på grund av något som sker med skylten eller dess budskap. Det har inte kommit fram att någon sådan situation varit aktuell nu.

text: I avtalet anges även att företaget ska göra vissa prövningar av all information som visas på tavlan före publicering. Det framgår emellertid inte att det mellan kommunen och företaget är reglerat något generellt förbud mot annonser med politiska budskap. Enligt kommunen har företaget däremot fastställda principer gällande publicering av politiska budskap.

text: Den vindkraftskritiska annonsen rörde en politisk fråga som var aktuell i kommunen och i mejlet efterfrågade AA hur företaget resonerat kring innehållet i annonsen. Kommunen har uppgett att syftet med kontakten inte var att stoppa annonsen utan endast att klarlägga om företaget hade ändrat sina principer gällande annonser med politiskt budskap. Jag kan dock inte se att frågan om huruvida en publicerad annons följer företagets egna riktlinjer är något som kommunen har till uppgift att bevaka.

text: Även om avsikten inte var att hindra annonsen är det svårt att förstå mejlet på annat sätt än att AA för kommunens räkning ifrågasatte företagets publicering

text: av den. Det fanns också en påtaglig risk för att mejlet kunde uppfattas som en påtryckning på företaget att inte tillåta budskap som är kritiska mot pågående politiska processer i kommunen. Kontakten med företaget var olämplig och i strid med kravet på saklighet i

text: regeringsformen

text: . För detta förtjänar Kommunstyrelsen i Flens kommun kritik.

text: Ärendet avslutas.

text: Beslutet har fattats av JO Per Lennerbrant. Dokumentet har fastställts digitalt och har ingen underskrift.

text: Rättssakkunniga Hanna Hansson har föredragit ärendet och tf. byråchefen Cecilia Melander har deltagit i beredningen.


avgjordAv: Kerstin André

nyckelord:
Allmänna handlingar
Diarieföring
Tryck- och yttrandefrihet

publisher: Justitieombudsmannen

title: Fråga om en handling, som av barnomsorgspersonal lagts i de politiska partiernas postfack på en stadsdelsförvaltning, utgjort allmän handling. Även fråga om en barnomsorgschef genom att omhänderta handlingen kränkt de anställdas yttrandefrihet

org: jo

text: Fråga om en handling, som av barnomsorgspersonal lagts i de politiska partiernas postfack på en stadsdelsförvaltning, utgjort allmän handling. Även fråga om en barnomsorgschef genom att omhänderta handlingen och genom olika uttalanden kränkt de anställdas yttrandefrihet

type: rubrik

text: Bakgrund

text: Genom beslut i kommunfullmäktige slogs Bromma och Västerleds stadsdelsförvaltningar i Stockholms kommun ihop från den 1 juli 1999. Den nya organisationen fick namnet Bromma stadsdelsförvaltning. Flertalet av de pedagogiska verksamheter som ingick i sammanslagningen hade under 1999 olika organisation och budgetförutsättningar. Vid den genomgång av det ekonomiska läget, som skedde i samband med sammanslagningen, framkom bl.a. att det ekonomiska utfallet för barnomsorgen visade ett negativt resultat för 1999. Beslut gällande nedskärning/omorganisation inom barnomsorgen antogs vid ett sammanträde den 16 december 1999. Efter ett möte som hölls med föreståndare/förskolechefer i Bromma den 20 oktober 1999, vid vilken tidpunkt de exakta planerna för nedskärningarna/omorganisationen inom barnomsorgen inte var kända för dem, kom föreståndare/förskolechefer överens om att skriftligen ge sin syn på vad ytterligare nedskärningar skulle få för konsekvenser för barnomsorgen. Den skrivelse som upprättades i anledning härav kom att benämnas ”föreståndarbrevet”.

type: stycke

text: Anmälan

text: Ett antal föräldrarepresentanter för förskolorna i Bromma (anmälarna) framförde genom AA i en anmälan, som inkom till JO den 10 mars 2000, klagomål mot barnomsorgschefen BB, Bromma stadsdelsförvaltning i Stockholms kommun. I anmälan gjordes gällande att BB.  olovligen hade berett sig tillgång till post avsedd för annan och därigenom hindrat förskolecheferna för förskolorna i Bromma från att fritt uttrycka sina åsikter,  undanhållit allmän handling genom att handling som inkommit till förvaltningen inte hade diarieförts eller hållits ordnad på annat sätt så att den omgående kunde göras tillgänglig vid en begäran om utlämning,

text:  genom sin chefsställning vid ett flertal tillfällen dels hade försökt att hindra anställda från att fritt uttrycka sina åsikter, dels hade försökt att på ett otillbörligt sätt påverka dem att inte uttrycka sina åsikter.

text: Anmälarna anförde i huvudsak följande. Föreståndarbrevet Föreståndarbrevet lades i kuvert och adresserades till ”Samtliga politiska partier i Bromma stadsdelsförvaltning”. En föreståndare/förskolechef avlämnade brevet till de politiska partiernas postfack på förvaltningskontoret. Förskoleföreståndaren lade även ett exemplar av brevet på BB:s skrivbord. Efter det att BB hade läst brevet tog hon bort de brev som hade lagts i de politiska partiernas postfack. BB avstod också från att diarieföra eller på annat sätt registrera handlingen som inkommen till förvaltningen, vilket borde ha skett då det inte var uppenbart att den var av ringa betydelse för myndigheten. Hindrande av yttrandefriheten BB meddelade under ett möte med föreståndarna/förskolecheferna den 27 oktober 1999 att de hade gjort fel, när de hade skickat föreståndarbrevet till de politiska partierna, detta då alla former av synpunkter rörande förskoleverksamheten endast skulle framföras till henne. BB förklarade i samband därmed också att det var därför som hon hade tagit bort de brev som skulle ha vidarebefordrats till partierna.

text: En timme före varje sammanträde i Bromma stadsdelsnämnd hålls ”öppet forum” i avsikt att medborgare skall få diskutera frågor med politikerna. Vid ett sådant tillfälle den 27 januari 2000 yttrade sig förskolelärare från en av Brommas förskolor. Dagarna efter detta möte informerades personalen vid denna förskola från avdelningsledningen via förskolechefen om att de som tjänstemän inte hade rätt att yttra sig på ”öppet forum” och att det hade varit fel av dem att besöka stadsdelsnämndens möte samt att kritik och andra synpunkter skulle gå tjänstevägen.

text: Till anmälan fogades bl.a. en kopia av föreståndarbrevet.

text: Utredning

text: Anmälan remitterades till Bromma stadsdelsnämnd i Stockholms kommun som anmodades att inkomma med utredning och yttrande över vad som hade framförts i anmälan. Stadsdelsnämnden överlämnade som sitt remissvar en vid Bromma stadsdelsförvaltning upprättad tjänsteskrivelse. I denna anfördes bl.a. följande. – – –

text: Förvaltningens utredning och yttrande

text: Ärendet har beretts inom ekonomiavdelningen efter hörande av barn- och ungdomsavdelningen. Med anledning av anmälan får förvaltningen anföra följande. Anmälan är indelad i två händelser. Förvaltningen kommenterar därför händelserna var för sig.

text: Utredning

text: Händelse 1 – ”föreståndarbrevet”

text: Post avsedd för annan/yttrandefrihet En inom barn- och ungdomsavdelningen anställd förskoleföreståndare lade den 21 oktober 1999 ”föreståndarbrevet” i en av förvaltningens korgar för utgående post i korridoren i de dåvarande förvaltningslokalerna på Gustavslundsvägen 26. Brevet bestod av en maskinskriven text som avslutades med ett maskinskrivet "Samtliga förskoleföreståndare" utan egenhändigt tecknade underskrifter. Brevet innehöll en historisk beskrivning och en genomgång av de svårigheter som föreståndare upplevde att bedriva en tillfredsställande förskoleverksamhet inom dåvarande ekonomiska ramar. Politikerna saknade egna postfack, "inkorgar", till skillnad mot vad anmälaren uppger. Brevet lämnades även på avdelningschefens stol. Brevet bedömdes av barnoch ungdomsavdelningen vara ett internt arbetsmaterial som underlag för fortsatta samtal inom avdelningen. Efter att brevet lagts på avdelningschefens stol hade avdelningens utredningssekreterare samma dag telefonsamtal med såväl den förskoleföreståndare som lagt brevet där, som med en annan förskoleföreståndare anställd inom avdelningen. Dels överenskoms i samtalen att brevet och dess innehåll lämpligen och bäst först borde diskuteras med närmaste chefer, dels uppgav en av förskoleföreståndarna att hon inte alls uppfattat att brevet skulle sändas ut till de politiska partierna. Det framkom också under samtalen att det fanns andra synpunkter på verksamheten bland föreståndarna som inte fanns med i brevet och att det heller inte var samtliga föreståndare som fullt ut ställde sig bakom de synpunkter som fanns med i brevet eller ens hade förstått att brevet av författaren var avsett att spridas till de politiska partierna. Samma dag, den 21 oktober 1999, kallade också avdelningschefen till ett möte till den 27 oktober 1999 med förskoleföreståndarna och deras närmaste chefer. Mot den bakgrunden överenskoms i telefonsamtalet mellan utredningssekreteraren och den förskoleföreståndare som lagt brevet i avdelningens postutkorg att brevet inte skulle sändas ut innan man tillsammans fått möjlighet att diskutera frågorna i brevet inom avdelningen. Dock konstaterades i samtalet att brevet redan givits spridning till nämndens ordförande och till föräldrarådet via postens ordinarie distribution. Den 26 oktober 1999 informerade avdelningschefen vid nämndens förmöte till ordinarie sammanträde, samtliga partier om brevet och dess innehåll samt hur frågan hade hanterats och att resurssituationen m.m. skulle komma att diskuteras dagen därpå tillsammans med samtliga förskoleföreståndare. En särskild referensgrupp skulle också bildas inom förskoleverksamheten tillsammans med avdelningschefen. Nämndens ordförande bekräftade på förmötet att hon redan hade fått brevet till sin hemadress. Avdelningschefen hade också en kontakt med föräldrarådets kontaktperson och redogjorde då för samma saker som tidigare redovisats för nämnden. Vid mötet den 27 oktober 1999 diskuteras dels arbetsgången inom förvaltningen, dels det allvarliga budgetläget inom förskoleverksamheten. I samband med detta möte bildades en referensgrupp (avdelningschefen, sektionschef för förskoleverksamheten, en rektor, en biträdande rektor samt två föreståndare från gamla Bromma och två från Västerled) för att diskutera en förändrad organisation inom delar av förskolan. Möten med referensgruppen hölls sedan den 2 november 1999 och 8 november 1999. Den 17 november 1999 hade avdelningschefen ett möte med samtliga föreståndare och den 23 november ett nytt möte med referensgruppen. Den 13 december 1999 hade avdelningschefen ånyo ett möte med samtliga föreståndare.

text: Undanhållande av allmän handling Det brev som i anmälan kallas föreståndarbrevet, var ett brev till alla politiker i Bromma stadsdelsnämnd som sades komma från alla förskoleföreståndare. Detta brev låg på avdelningschefens stol den 21 oktober 1999. Den 29 oktober 1999 kom ytterligare ett brev, bilaga 1, (här utelämnad JO:s anm.) till avdelningschefen från några inom förskoleföreståndargruppen som meddelade att de inte helt stod bakom innehållet i det förra brevet. De två breven som lämnats mellan olika anställda inom samma avdelning – förskoleföreståndarna till sin avdelningschef – har av avdelningen ansetts som internt arbetsmaterial. Arbetsmaterial i ett icke slutfört ärende är inte allmän handling och behöver därför inte diarieföras. Barn- och ungdomsavdelningens bedömning var i oktober när breven kom till avdelningschefen att de inte heller kunde anses som inkomna handlingar som skulle diarieföras eftersom breven inte ens var korrespondens mellan olika verksamhetsgrenar inom samma förvaltning, utan inom en och samma verksamhetsavdelning. Eftersom handlingen inte ansågs som allmän handling hade handlingen inte lämnats till registrator för diarieföring och nämndsekreteraren kunde därför inte hitta handlingen i registraturet när den efterfrågades. Det första brevet sändes direkt av någon, av förvaltningen okänd person, till nämndens ordförandes hemadress och inte via nämndsekreterare eller registrator. Av brevhuvudet framgår att brevet även sändes externt, dvs. till förskolornas föräldraråd. Förvaltningen känner inte till vem som skickade brevet, men i och med att det sändes externt borde avsändaren av brevet ha sett till att brevet diariefördes innan det expedierades till föräldrarådet. Oaktat att brevet inte bedömdes vara allmän handling var innehållet i brevet inte okänt för politikerna. Stadsdelsdirektören informerade på gruppledarmöte i oktober gruppledarna för de olika partierna om innehållet i breven. Likaså vid nämndens förmöte den 26 oktober 1999, med hela nämnden inbjuden för att få information om kvartalsrapporten, informerade avdelningschefen om brevets innehåll samt om hanteringen av detta. På budgetkonferens 10–11 november 1999 med ledningsgrupp och hela nämnden informerades och diskuterades arbete med budget och verksamhetsplan för år 2000. Där redovisade avdelningschefen bl.a. hur planeringsarbetet med förskolornas partiella omorganisation fortlöpte. Därefter har politikerna fortlöpande fått information i ärendet av såväl stadsdelsdirektör som avdelningschef.

text: Slutsats Förvaltningen bestrider mot ovanstående bakgrund anmälarens påståenden om att avdelningschefen olovligen har berett sig tillgång till post avsett för annan, uppsåtligt förhindrat informationsspridning inom nämnd och förvaltning och avsiktligt undanhållit allmän handling.

text: Händelse 2– hindrande av yttrandefriheten

text: Öppet forum På s.k. öppet forum innan varje nämnd har självklart både medborgare och anställda möjlighet att ställa frågor till nämnden eller i övrigt meddela sig med politikerna i nämnden, även om öppet forum främst är avsett för medborgarna som då har sin enda möjlighet att komma till tals med samtliga nämndens politiker i alla de frågor som rör medborgarna. Frågorna kan röra allt från sandning och snöröjning, bibliotekens öppettider, vården inom äldreomsorgen, frågor som rör barnomsorg och skola till ekonomiska fördelningsfrågor. En enda timme är en kort tid för alla de områden som de olika grupperna av medborgare vill diskutera och det får närmast anses vara en artighetsfråga att de anställda inte upptar alltför stor del av timmen, eftersom de anställda har långt fler tillfällen att föra fram sina åsikter till politikerna

text: i nämnden än vad medborgarna har och även har andra kanaler, exempelvis sina fackliga företrädare, som de kan utnyttja för att få fram sina åsikter. Formerna för de anställdas medinflytande är reglerat i

text: medbestämmandelagen

text: . Anmälaren påstår att avdelningschefen försökt hindra medborgare från att fritt yttra sig och uttrycka åsikter. Oaktat att här aktuell förskollärare är bosatt i området, så uttryckte sig förskolläraren på öppet forum i sin egenskap av anställd och inte som medborgare. Det var med hänsyn till ovanstående som avdelningschefen ifrågasatte lämpligheten i att de anställda upptar tid på öppet forum. Avdelningschefen framhöll att det finns andra fora för personalen att föra fram sina åsikter. Förvaltningen bestrider anmälarens anklagelser att avdelningschefen hindrat att kritik från de anställda sprids till politikerna.

text: Medbestämmandelagen

text: och samråd med arbetstagare Rutinmässigt förfarande enligt MBL genomfördes med de fackliga organisationerna gällande här aktuell omorganisation och förslag till VP 2000. Dels har information lämnats till förvaltningsgruppen enligt

text: 19 §

text: MBL vid två tillfällen, 26 november 1999 och 3 december 1999, dels har förhandlingar enligt

text: 11 §

text: MBL ägt rum vid två tillfällen, den 7 och 8 december 1999. I till förhandlingsprotokoll av den 8 december 1999 bilagda erinringar, bilaga 2 (här utelämnad JO:s anm.), uttalar dels Kommunal och Lärarförbundet tillsammans, dels Kommunal, Lärarförbundet, LR, SKTF, SACO och Vårdförbundet tillsammans, sin syn på föreslagen omorganisation av förskoleverksamheten i Bromma. MBL-protokollet bilades förslag till VP 2000 när det förelades nämnden inför deras beslut.

text: Facklig representation vid nämndsammanträdet Vid nämndsammanträdena har de fackliga företrädarna alltid rätt att närvara och att yttra sig. Den 16 december 1999, när beslut fattades om VP 2000, var fackliga representanter från Kommunal, TCO, Lärarförbundet och SACO närvarande, bilaga 3 (här utelämnad JO:s anm.). De fackliga företrädarna var också närvarande vid förmöte 14 december 1999, då nämnden fick en genomgång av VP 2000, med möjlighet för politikerna att ställa frågor till de fackliga representanterna.

text: Slutsats Förvaltningen bestrider mot ovanstående bakgrund anmälarens påståenden om att avdelningschefen sökt påverka de anställda att inte delta i den politiska debatten genom sina generella uttalanden och genom sin kritik samt försökt hindra medborgare (anställda) från att fritt yttra sig och uttrycka sina åsikter. Tvärtom har barn- och ungdomsavdelningens arbete en inriktning mot deltagande och engagemang hos såväl personal inom verksamheterna som hos verksamheternas brukare, föräldrarna. Förskoleföreståndarna har exempelvis själva bjudit in politiker till studiebesök i sina verksamheter och möten mellan barn- och ungdomsavdelningen och föräldrarådet sker återkommande. Möten med personalens fackliga företrädare pågår regelbundet inom ramen för samverkansavtalet.

text: Yttrande

text: Förvaltningen bestrider anmälarens anklagelser med hänvisning till ovanstående och åberopar och överlämnar härmed föreliggande utredning och yttrande till JO.

text: Anmälarna yttrade sig över remissvaret och anförde bl.a. följande. Ett brev till ett politiskt parti kan inte anses utgöra ett internt arbetsmaterial vid en kommunal förvaltning. Föreståndarbrevet torde därför ha varit en upprättad handling och borde därför, eftersom så inte hade skett tidigare, ha diarieförts när BB upptäckte det på sin stol. Brevet torde vidare ha ansetts som inkommet till förvaltningen då det ankom till nämndens ordförandes hemadress, varför denne borde ha diariefört brevet eller kontrollerat om det redan var diariefört.

text: Anmälarna hemställde i sitt yttrande över remissvaret även att JO skulle granska om BB hade talat osanning då hon vid ett antal tillfällen hade lämnat andra versioner än den som hade uppgetts till JO om anledningen till varför breven till partierna hade tagits bort från postfacket och inte diarieförts. Anmälarna begärde också att utredningssekreteraren CC:s agerande vid de telefonsamtal som han hade den 21 oktober 1999 med två förskoleföreståndare, vid vilka man överenskom att ta bort föreståndarbreven till de politiska partierna från postfacket, skulle granskas.

text: I beslut den 15 mars 2002 anförde JO André följande.

text: Bedömning

text: Hanteringen av det s.k. föreståndarbrevet När en allmän handling har kommit in till eller upprättats hos myndighet skall handlingen enligt

text: 15 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100)

text: registreras utan dröjsmål, om det inte är uppenbart att den är av ringa betydelse för myndighetens verksamhet. I fråga om allmänna handlingar, för vilka sekretess inte gäller, får dock registrering underlåtas om handlingarna hålls så ordnade att det utan svårighet kan fastställas om handling har kommit in eller har upprättats.

text: En handling är enligt

text: 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen

text: (TF) allmän om den förvaras hos en myndighet och enligt 6 eller 7 § är att anse som inkommen till eller upprättad hos myndigheten. I 6 § sägs att handlingen anses inkommen till myndighet när den anlänt till myndigheten eller kommit behörig befattningshavare till handa. I 7 § sägs bl.a. att handling anses upprättad när den har expedierats.

text: Nämnden har för sin del gjort den bedömningen att föreståndarbrevet utgjorde internt arbetsmaterial inom myndigheten. Med den utgångspunkten blev brevet, som nämnden har anfört i remissvaret, att anse som allmän handling i och med att en kopia av det översändes till föräldrarådet. Som nämnden har anfört borde avsändaren av brevet därför ha sett till att det blev diariefört. Det finns inte skäl för mig att göra någon annan bedömning i denna fråga. Jag finner emellertid inte anledning att rikta någon kritik mot nämnden för den underlåtna diarieföringen då det ålegat den tjänsteman som skickade iväg brevet att se till att det blev diariefört. Jag vill dock erinra nämnden om att det åligger denna att se till att det finns sådana rutiner att tjänstemännen känner till att skrivelser som skickas externt i förekommande fall skall diarieföras.

text: När det sedan gäller klagomålen mot hur BB har hanterat den kopia av föreståndarbrevet som hon erhöll vill jag säga följande. Det har i utredningen inte framkommit annat än att BB var av den uppfattningen att det var föreståndare för förskolorna i Bromma som stod bakom brevet och som hade överlämnat en kopia av det för kännedom till henne. Mot bakgrund härav har BB inte haft anledning att utgå från annat än att den kännedomskopia som hon erhöll utgjorde internt arbetsmaterial. Det har därför inte funnits skäl för henne att diarieföra brevet i samband med att hon mottog det. Inte heller har det ålegat henne att efterforska huruvida avsändarna diarieförde brevet då det översändes till föräldrarådet. Med

text: hänsyn till det anförda finns det inte skäl för mig att rikta någon kritik mot BB:s agerande i nu aktuellt avseende.

text: Anmälarna har vidare uppgett att föreståndarbrevet torde ha utgjort en till förvaltningen inkommen handling vid den tidpunkt då brevet ankom till nämndordförandens hemadress och att hon därför borde ha lämnat det för diarieföring alternativt kontrollerat om det redan var diariefört. Eftersom avsändarna i brevet utgivit sig för att vara föreståndare/förskolechefer för förskolorna inom förvaltningen har inte heller nämndens ordförande haft anledning att utgå från annat än att det var fråga om en ”intern” försändelse för hennes kännedom. Mot den bakgrunden blir bedömningen i denna del densamma som jag har gjort beträffande den kopia av brevet som lades på BB:s tjänsterum. Det finns därför inte heller skäl att rikta någon kritik mot nämndordföranden. Hindrande av yttrandefriheten I

text: 2 kap. 1 § regeringsformen

text: (RF) stadgas att varje medborgare gentemot det allmänna är tillförsäkrad yttrandefrihet, dvs. frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Begränsning av yttrandefriheten får enligt

text: 2 kap. 12 §

text: RF ske genom lag. Någon sådan begränsning är dock inte aktuell i förevarande fall.

text: Lagregleringen ger offentligt anställda samma skydd som andra medborgare. En offentligt anställd kan således fritt ge uttryck för sin uppfattning, även rörande den egna myndighetens verksamhet. Det finns emellertid regler i

text: sekretesslagen (1980:100)

text: som begränsar den offentligt anställdes rätt att yttra sig om vad han fått veta i samband med sin tjänst. Dessa regler saknar dock intresse här.

text: Det skydd för yttrandefriheten som

text: regeringsformen

text: anger är ett skydd gentemot ”det allmänna”. Detta innefattar t.ex. kommunernas valda församlingar och förvaltningsorgan. Skyddet innebär bl.a. att personer i chefsställning inom den offentliga förvaltningen inte får ingripa vare sig formellt eller informellt mot en tjänsteman hos myndigheten för att han eller hon använt sig av sin grundlagsskyddade rätt att yttra sig i massmedia eller på annat sätt ge uttryck för sin uppfattning, t.ex. genom att delta i den politiska debatten. En chefstjänsteman bör inte heller uttala sig eller agera på ett sätt som kan uppfattas som försök att förmå den anställde att avhålla sig från att använda sig av sina rättigheter.

text: Vad först gäller hanteringen av föreståndarbrevet har anmälarna gjort gällande att BB olovligen skulle ha berett sig tillgång till post avsedd för annan och att hon därigenom hindrat förskolecheferna från att fritt uttrycka sina åsikter. Nämnden har i denna del anfört att överenskommelse träffades om att föreståndarbrevet inte skulle expedieras till politikerna förrän innehållet i detta hade diskuterats inom avdelningen. Uppgift står således mot uppgift. Jag tror inte att ytterligare utredningsåtgärder från min sida skulle bringa klarhet i saken. Med hänsyn härtill föranleder klagomålen i nu berört avseende inte någon vidare åtgärd eller något uttalande från min sida.

text: Vad härefter gäller den kritik som har framförts i anmälan mot BB:s agerande mot personal vid en förskola i Bromma, såvitt jag uppfattat det efter ”öppet forum” den 27 januari 2000, har nämnden i remissvaret vidgått att BB har ifrågasatt det lämpliga i att anställda upptar tid på ”öppet forum”. Anledningen härtill var enligt vad som har uppgetts i remissvaret dels att det för personalen fanns andra vägar att föra fram åsikter, dels att ”öppet forum” endast pågår under en timme och att det under denna tid är många frågor som skall behandlas. Nämnden har vidare förklarat att anställda, även om ”öppet forum” främst är avsett för medborgarna, självklart har möjlighet att ställa frågor till nämnden eller i övrigt meddela sig med politikerna vid dessa möten.

text: Såsom jag anfört ovan har jag uppfattat saken så att BB:s agerande i anledning av att en förskolelärare yttrat sig vid ”öppet forum” skett i efterhand. Som framgår av det ovan anförda får en chefstjänsteman inte söka påverka anställda i fråga om det sätt på vilket dessa utnyttjar sin yttrandefrihet eller söka påverka dem att avhålla sig från att delta i den politiska debatten. Nämnden har, med hänsyn till de förklaringar som har lämnats i remissvaret till BB:s uttalanden, bestritt att hon skulle ha hindrat att kritik från anställda skulle ha spritts till politikerna. Utredningen i nu berört avseende ger visserligen inte stöd för något annat än att BB genom sitt agerande därvid har anvisat alternativa möjligheter för de anställda att uttrycka sin mening. Som framgått ovan kan emellertid redan en chefstjänstemans kritik mot det sätt, på vilken en anställd framfört sina åsikter, innefatta en kränkning av den anställdes yttrandefrihet. Försiktighet är därför alltid påkallad när en person i chefsställning diskuterar frågor som rör detta område med de anställda. En sådan fråga får inte tas upp på sådant sätt att den anställde uppfattar det som en kränkning av dennes yttrandefrihet.

text: Såvitt framkommit i ärendet uppfattade de anställda det som att BB kritiserade dem för att de framförde sina åsikter på ett annat sätt än det som BB ansåg som lämpligast och att hon härigenom även sökt att hindra dem från att delta i den politiska debatten. Redan av den anledningen måste BB:s handlingssätt betraktas som en sådan otillbörlig påverkan som utgör en kränkning av de anställdas yttrandefrihet.

text: Klagomålen mot hur BB skulle ha uttalat sig vid ett möte med förskolecheferna för förskolorna i Bromma den 27 oktober 1999 har nämnden inte yttrat sig över i remissvaret, vilket enligt min mening är märkligt. Jag finner dock inte anledning att inhämta något kompletterande yttrande från nämnden i den delen. Anledning härtill är att klagomålen i nu aktuellt avseende rör samma frågor som de som jag har behandlat ovan. Jag nöjer mig därför med att hänvisa till vad jag där har anfört. Jag vill emellertid påpeka att, för det fall det förhåller sig på det sätt som anmälarna har uppgett i anmälan, BB:s agerande har utgjort en kränkning av förskoleföreståndarnas/förskolechefernas yttrandefrihet. Övrigt Vad som i övrigt har förekommit i detta ärende föranleder inte något uttalande eller någon annan åtgärd från min sida.

text: Ärendet avslutas med den kritik som ligger i det ovan anförda.

type: avgorande


nyckelord:
Långsam handläggning
Överklagande

title: Allvarlig kritik mot Tillväxtverket för dröjsmål med att överlämna överklaganden till förvaltningsrätten. Även kritik mot myndigheten för långsam handläggning av ärenden om stöd vid korttidsarbete

sammanfattning: Tillväxtverket handlägger sedan april 2020 ansökningar från enskilda arbetsgivare om stöd vid korttidsarbete med anledning av coronapandemin. JO har under en tid tagit emot många klagomål om att myndigheten inte handlägger dessa ärenden tillräckligt skyndsamt. JO har i ett tidigare beslut den 9 september 2021 (dnr 7165-2020 och 7242-2020) uttalat kritik mot Tillväxtverket för bl.a. långsam handläggning av ärenden om stöd vid korttidsarbete. I beslutet behandlas bl.a. klagomål om att Tillväxtverket har dröjt med att överlämna överklaganden av myndighetens beslut till förvaltningsrätten för prövning. Genom utredningen har det framkommit att det i vissa fall har dröjt upp till fyra månader innan överklagandena har överlämnats. ChefsJO uttalar att de arbetsmoment som en myndighet ska vidta när ett överklagande kommer in i regel är varken komplicerade eller tidskrävande. En myndighet måste självfallet ha välfungerande rutiner så att ett överklagande alltid hanteras med den skyndsamhet som krävs. Detta är en grundläggande förutsättning för att en klagande ska kunna få sitt överklagande prövat inom rimlig tid. Enligt chefsJO tyder de aktuella klagomålen på att sådana rutiner saknats. ChefsJO anser att de förseningar som har framkommit, oavsett orsak, är fullkomligt oacceptabla. Allvaret i det inträffade förstärks av att överklagandena har rört ärenden om ekonomiska stödåtgärder av stor betydelse för de aktuella företagen, och i förlängningen även för deras anställda. Denna typ av dröjsmål medför att klagandenas möjligheter att få sin sak prövad av domstol kraftigt försenas. ChefsJO uttalar allvarlig kritik mot Tillväxtverket för dessa brister. Tillväxtverket får också kritik för långsam handläggning av ärenden om stöd vid korttidsarbete.

text: Anmälningarna

text: I anmälningar som kom in till JO den 20 december 2020–25 mars 2021 och i efterföljande skrivelser framförde AA (dnr 9679-2020), BB (dnr 441-2021) och CC (dnr 2652-2021) klagomål mot Tillväxtverket.

text: AA anförde i huvudsak följande:

text: Hans företag ansökte om korttidsstöd den 6 april 2020 och fick detta utbetalt för perioden den 23 mars–31 maj. Därefter skickade företaget den 16 juni in en avstämning till Tillväxtverket. Dessvärre skickade företaget in en ansökan om stöd för perioden mars–april och ytterligare en ansökan för maj månad. Bolaget skulle i stället ha inväntat avstämning för att söka mer stöd, men detta framgick inte av Tillväxtverkets information.

text: Tillväxtverket hördes av först den 22 oktober och meddelade att ett återkrav av det utbetalda stödet övervägdes. Den 21 december fattade myndigheten beslut i frågan. Företaget överklagade besluten dagen därpå. Först den 9 februari 2021 överlämnades överklagandet till förvaltningsrätten. Tillväxtverket hade dock inte skickat över alla handlingar varför domstolen fick begära kompletterande uppgifter av myndigheten.

text: En bidragande orsak till den långsamma handläggningen var att företaget genomförde en vinstutdelning i mars 2020, som därefter återtogs i sin helhet. Vid kontakt med Tillväxtverkets kundservice uppgav en handläggare att detta inte räknades som en utdelning. Företaget litade på beskedet. Om företaget i stället hade fått information om att utdelningen medförde att det inte hade rätt till korttidsstöd hade det lagt ned sin verksamhet. Tillväxtverket har även vid flera tillfällen under året ändrat sin tolkning om vad som gäller vid vinstutdelning, senast i december 2020.

text: BB anförde bl.a. följande:

text: I början av december 2020 överklagade hans företag Tillväxtverkets beslut om stöd vid korttidsarbete. Vid tiden för anmälan till JO, den 18 januari 2021, hade överklagandet ännu inte överlämnats till förvaltningsrätten. Han anser att Tillväxtverkets agerande har satt rätten till domstolsprövning ur spel.

text: CC anförde i huvudsak följande:

text: Hans företag överklagade Tillväxtverkets beslut om stöd vid korttidsarbete. Ett drygt halvår senare fick han ett anonymt e-postmeddelande från myndigheten om att den nu avsåg att överlämna överklagandet till förvaltningsrätten. I meddelandet angavs dock inget diarienummer eller liknande. Han anser att handläggningstiden för såväl ärendet som överklagandet är orimlig.

text: Utredning

text: Anmälningarna remitterades till Tillväxtverket för yttrande. I sina remissvar den 7 april och den 11 maj 2021 anförde Tillväxtverket, genom chefsjuristen respektive tf. rättschefen, bl.a. följande:

text: Bakgrund

text: Inledningsvis konstaterar Tillväxtverket att stöd vid korttidsarbete (nedan även kallat korttidsstöd) är en helt ny stödform för Tillväxtverket som infördes våren 2020 med några få veckors varsel. Den 16 mars 2020 meddelade regeringen att Tillväxtverket skulle få i uppdrag att hantera det nya öppna och permanenta

text: stödet för korttidspermitteringar, som delvis regleras genom nya bestämmelser i lagen (

text: ) om stöd vid korttidsarbete. Den 7 april 2020 trädde lagändringarna i kraft och samma dag kunde arbetsgivare ansöka om stöd hos Tillväxtverket. Sedan Tillväxtverket började ta emot ansökningar om korttidsstöd har totalt 32,2 miljarder kronor beviljats i stöd. Nästan 75 000 företag har tagit emot stöd för att permittera sina anställda. Under året har även regelverket ändrats ett flertal gånger. Stödprocessen kan sammanfattas enligt följande. Det första steget är ansökan om godkännande och ansökan om preliminärt stöd. Om ansökan beviljas betalas preliminärt stöd ut. Det andra steget är att stödmottagaren ska göra avstämning efter var tredje stödmånad och redovisa utfallet av korttidsarbetet. Avstämningen kan resultera i att stödmottagaren är berättigad till ytterligare preliminärt stöd för den avstämda perioden eller utvisa att utfallet blivit lägre än väntat. Vid avstämningen kan stödmottagaren även ansöka om preliminärt stöd för ytterligare tid. I samband med stödperiodens slut ska slutavstämning ske, varefter beslut om slutligt stöd fattas för hela stödperioden. I handläggningen av ansökningar görs automatiserade kontroller och i handläggningen av avstämningar görs även kontroller på individnivå, bland annat mot uppgifter från Skatteverket. I ungefär en tredjedel av ansökningarna respektive avstämningarna hittar de automatiska kontrollerna avvikelser och dessa ärenden kontrolleras samt utreds av handläggare. För avstämningarna är de manuella kontrollerna omfattande, vilket gör att handläggningstiderna för denna fas av stödet är betydligt längre än i ansökningsfasen. Det finns en möjlighet att överklaga beslut om korttidsarbete. Den stora mängden ärendebeslut har medfört ett stort antal överklagningar. Antalet överklagningar var extra stort just under november och december 2020. Under november inkom 1 327 och under december 2 380 överklagningar avseende olika beslut om korttidsstöd. I Tillväxtverkets ordinarie verksamhet innan korttidsstödet hanterades uppskattningsvis ett 20-tal överklagningar per år. När ett beslut har överklagats gör Tillväxtverket en rättidsprövning enligt

text: 45 § förvaltningslagen (2017:900)

text: . Tillväxtverket tar också ställning till om det överklagade beslutet ska ändras enligt

text: och

text: 39 §§

text: förvaltningslagen

text: . Ärendet översänds därefter till förvaltningsrätten tillsammans med ett yttrande.

text: När det gäller JO:s ärende dnr 9679-2020 anförde Tillväxtverket bl.a. följande:

text: Det stämmer att det finns två ärenden om stöd vid korttidsarbete från företaget. Den första ansökan inkom den 8 april 2020 och beviljades redan dagen därpå den 9 april. Den andra ansökan inkom den 4 maj och beviljades den 14 maj. En avstämning avseende den första ansökan inkom den 16 juni 2020 och en avstämning avseende den andra ansökan inkom den 20 augusti. Företaget ansökte om ytterligare preliminärt stöd vid båda avstämningarna. I kontroller vid avstämningarna framkom att företaget hade gjort en vinstutdelning. Den 22 oktober 2020 skickade Tillväxtverket överväganden om återkrav för företagets båda ärenden. Grunden för det övervägda återkravet var att vinstutdelning skett den 19 mars 2020. Tillväxtverket kontrollerar vinstutdelningar och värdeöverföringar som gjorts efter den 16 mars 2020 och under företagets stödperiod. Se även nedan om under vilken tidsperiod kontrollerna görs. Företaget motsatte sig övervägandet och skickade in flera kompletteringar för att visa att utdelningen återbetalats. Tillväxtverkets bedömning är att när en utdelning beslutats eller utbetalts talar detta starkt för att företaget inte har allvarliga ekonomiska svårigheter. Att bolagets stämma senare fattar ett omvänt beslut eller tillskjuter medel påverkar inte Tillväxtverkets bedömning. Återkraven beslutades den 21 december 2020 och i samma beslut fick företaget även avslag på sina ansökningar om ytterligare preliminärt stöd.

text: Företaget överklagade besluten och överklagan inkom den 22 december. Överklagan översändes till förvaltningsrätten den 9 februari 2021 tillsammans med ett yttrande. Tillväxtverket fick sedan ett föreläggande från domstolen om att bemöta skrivelser från företaget. Myndigheten begärde anstånd med att svara, vilket beviljades av förvaltningsrätten. Tillväxtverkets svar skickades den 2 mars 2021.

text: Tillväxtverkets yttrande

text: Handläggningstid och ärendegång Företaget har två ärenden avseende kortidsstöd. Från och med avstämningarna har ärendena handlagts parallellt eftersom rätten till kortidsstöd grundas på helheten. De första ansökningarna om preliminärt stöd beviljades inom tio dagar. Om ett företag vill ansöka om ytterligare preliminärt stöd görs sådan ansökan i samband med avstämningen. Tillväxtverket tar sedan ett gemensamt beslut för avstämningen och för ansökan om ytterligare preliminärt stöd. Vid avstämningarna upptäcktes att företaget hade gjort en vinstutdelning. Tillväxtverket behövde därför först utreda företagets rätt till korttidsstöd innan beslut kunde fattas. Tillväxtverket skickade därför överväganden om återkrav. Det skedde ungefär fyra månader efter avstämningen avseende den första ansökan och två månader efter avstämningen avseende den andra ansökan. Företaget besvarade övervägandena med ett flertal kompletteringar. Två månader efter övervägandena fattade Tillväxtverket beslut om återkrav i båda ärendena. I samma beslut fick företaget avslag på sina ansökningar om ytterligare preliminärt stöd. Nästa steg i handläggningen har skett som längst ungefär två månader från föregående händelse. Företaget har framfört att handläggningstiden har varit lång i fråga om de ansökningar om ytterligare preliminärt stöd som gjordes i samband med avstämningen. Dessa beslut kunde dock inte fattas förrän företagets rätt till korttidsstöd hade utretts. För att klargöra detta skickades överväganden om återkrav och sedan fattades beslut om återkrav. Först då var det utrett att företaget inte hade rätt till korttidsstöd. I samband med återkraven, fattades därför beslut om avslag avseende ytterligare preliminärt stöd. Mot denna bakgrund anser Tillväxtverket att handläggningstiden varit rimlig. Beträffande en myndighets hantering av överklagande så gör myndigheten, förutom en rättidsprövning, även en bedömning av om det överklagade beslutet ska ändras. Detta framgår av

text: och

text: 39 §§

text: förvaltningslagen

text: . I det aktuella fallet bedömde Tillväxtverket att besluten skulle stå fast. Avseende den kompletterande anmälan vill Tillväxtverket framhålla att båda ärendena har överlämnats till förvaltningsrätten tillsammans med relevanta handlingar. Överklagan avseende de båda ärendena hanteras dock i ett gemensamt överklagandeärende hos Tillväxtverket och som ett mål i förvaltningsrätten. Från det att överklagan inkom tog det ungefär 1,5 månad innan den översändes till förvaltningsrätten. Under november och december hade Tillväxtverket en stor mängd överklaganden att hantera och handläggningstiden blev lång. Frågan om vinstutdelning har varit komplex. Tillväxtverket är dock medvetet om att överklaganden ska översändas skyndsamt till förvaltningsrätten. Handläggningstiden för att överlämna aktuellt överklagande till domstolen har därför varit oacceptabel. Tillväxtverket konstaterar att det funnits brister i system och rutiner. Myndigheten har därför tillsatt en arbetsgrupp i syfte att säkerställa att alla överklaganden hanteras skyndsamt framgent. Berörda chefer har också fått information om vad kravet på skyndsamhet innebär förvaltningsrättsligt.

text: Vinstutdelning Återkraven och avslagen har grundats på att en vinstutdelning skedde den 19 mars 2020, vilket är inom den tidsperiod under vilken Tillväxtverket kontrollerar värdeöverföringar.

text: I regelverket är det tydligt att en förutsättning för att bli godkänd för korttidsstöd är att ett företag har fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter. Kriterierna för godkännandet framgår av 5 a § lagen om stöd vid korttidsarbete enligt följande. Ett sådant godkännande får bara lämnas om: 1. arbetsgivaren har fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter 2. de ekonomiska svårigheterna har orsakats av något förhållande utom arbetsgivarens kontroll, 3. de ekonomiska svårigheterna inte rimligen hade kunnat förutses eller undvikas, och 4. arbetsgivaren har använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft. Tillväxtverket har tolkat och preciserat vad som ska gälla i tillämpningen. Tillväxtverket kontrollerar vinstutdelningar och andra värdeöverföringar som görs under företagets stödperiod, under de två månader som föregår stödperioden samt under de sex månader som följer närmast efter stödperioden. Värdeöverföringar som gjorts före den 16 mars 2020 kontrolleras inte. Om det stödsökande företaget genomför en värdeöverföring i form av vinstutdelning som minskar företagets tillgångar, talar detta enligt Tillväxtverket starkt för att företaget inte befinner sig i en allvarlig ekonomisk situation. Tillväxtverkets principiella bedömning har därför varit att arbetsgivare inte ska genomföra vinstutdelningar under någon del av det räkenskapsår under vilket företaget fick stöd, med undantag för aktieutdelningar som genomfördes före den 16 mars 2020. En aktieutdelning anses genomförd vid tidpunkten för utbetalning eller vid tidpunkten för beslut om utdelning. Frågan om värdeöverföringar har varit mycket komplicerad och har krävt omfattande rättsutredningar för att komma fram till ett väl avvägt och rättssäkert ställningstagande. Tillväxtverket har lagt stora resurser på att utreda frågan. I anmälan anför företaget att om Tillväxtverkets regler för vinstutdelning hade varit tydligare från början hade företaget kunnat göra sin utdelning i mars och sedan avvaktat med att söka korttidsstödet till i juni eftersom det då gått två månader efter utdelningen. Tillväxtverket vill särskilt framhålla att korttidsstödet infördes som ett krisstöd för att rädda företag som råkat i akuta svårigheter på grund av pandemin. Målgruppen är inte företag som kan planera sin användning av stödet i förhållande till sina vinstutdelningar. Tillväxtverket har gjort en genomgång av informationen på myndighetens hemsida angående vinstutdelningar. I samband med att ansökan öppnade i april 2020 fanns där information om att det är olämpligt att företag gör stora utdelningar och samtidigt tar del av korttidsstödet. I juni förtydligade Tillväxtverket att myndighetens principiella bedömning var att arbetsgivare inte bör genomföra aktieutdelningar under någon del av det räkenskapsår under vilket företaget får stöd, med undantag för aktieutdelningar som skett före den 16 mars 2020. Tillväxtverket bekräftar att myndigheten gjorde ett förtydligat ställningstagande angående vinstutdelningar i december 2020. Vid det tillfället hade Tillväxtverket fått ta del av förslag till ny lagstiftning inför 2021. Tillväxtverket förtydligade då sitt ställningstagande för att detta skulle överensstämma med den kommande lagen. Den nya lagen som reglerar detta är lagen (

text: ) om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. I

text: 5 §

text: finns bestämmelsen om att arbetsgivare inte har rätt till stöd vid korttidsarbete om arbetsgivaren under stödmånaderna eller de två kalendermånaderna närmast före den första stödmånaden verkställer ett beslut om vinstutdelning. Tillväxtverket har haft den nya lagstiftningen som utgångspunkt för vad som ska gälla även under 2020. Syftet har varit att få till en enhetlig tillämpning som därmed ska underlätta för företagen.

text: Slutligen vill Tillväxtverket framhålla att förtydligandet som gjordes i december 2020 inte är en skärpning av regelverket utan snarare tvärtom. Förtydligandet innebär en tydligare tidsavgränsning och att ställningstagandet därigenom har preciserats och lättats upp till fördel för företagen.

text: När det gäller JO:s ärende dnr 441-2021 anförde Tillväxtverket bl.a. följande:

text: Stödärendet

text: [Företagsnamnet här utelämnat, JO:s anm.] AB (i det följande företaget) beviljades stöd vid korttidsarbete den 12 april 2020 för perioden 25 mars till och med 24 juli 2020. Därefter har företaget gjort två avstämningar och beviljats ytterligare preliminärt stöd till och med den 30 november 2020. Genom Tillväxtverkets kontroller vid handläggning av både den första och andra avstämningen framkom att två anställda inte fanns med i företagets arbetsgivardeklaration i jämförelsemånaden. Tillväxtverket beslutade därför i respektive avstämningsbeslut att de aktuella personerna inte var stödberättigande eftersom de inte varit anställda under jämförelsemånaden och därmed inte uppfyllde kravet på regelmässigt utgående lön. Företaget överklagade Tillväxtverkets beslut och överklagan inkom den 8 december 2020. Den 18 december 2020 gjorde företaget en JO-anmälan på grund av att Tillväxtverket inte hade skickat överklagan till förvaltningsrätten.

text: Tillväxtverkets yttrande

text: Myndigheten har haft stora utmaningar med att på kort tid hantera ett nytt regelverk, samtidigt som myndighetens processer har varit under uppbyggnad. Härtill kommer att mängden ärenden har varit betydande för en myndighet av Tillväxtverkets storlek. Tillväxtverket är emellertid medvetet om att överklaganden ska översändas skyndsamt till förvaltningsrätten. Handläggningstiden för att överlämna aktuellt överklagande till domstolen har följaktligen varit oacceptabel. Tillväxtverket konstaterar att det funnits brister i system och rutiner. Myndigheten har därför tillsatt en arbetsgrupp i syfte att säkerställa att alla överklaganden ska hanteras skyndsamt. Berörda chefer har också fått information. Det aktuella överklagandet översändes till förvaltningsrätten den 27 mars 2020 [rätteligen 2021, JO:s anm.].

text: Beträffande JO:s ärende dnr 2652-2021 anförde Tillväxtverket bl.a. följande:

text: Företaget beviljades preliminärt stöd den 10 juni 2020 för tiden 18 april–15 juni 2020. Den första avstämningen inkom den 9 juli 2020 och företaget ansökte samtidigt om ytterligare preliminärt stöd för tiden 1 juli–30 september 2020. Företaget ansökte inte om förlängt godkännande, vilket innebar att den sista månaden med korttidsstöd blev september. Genom Tillväxtverkets kontroller vid handläggningen av den första avstämningen framkom att tre personer inte fanns med i företagets arbetsgivardeklaration för jämförelsemånaden, vilken enligt myndigheten är januari 2020. Tillväxtverket fattade beslut om den första avstämningen och om ytterligare preliminärt stöd (för tiden 1 juli–30 september) den 10 november 2020. Beslutet innebar bland annat att personerna i fråga inte var stödberättigande eftersom de inte uppfyllde kravet på regelmässigt utgående lön i jämförelsemånaden. Företaget överklagade beslutet i den delen den 24 november 2020 och anförde bland annat att Tillväxtverket tillämpat fel jämförelsemånad. Företagets andra och sista avstämning (slutavstämning) inkom den 27 november 2020. Den 25 mars 2021 informerades företaget per e-post om att överklagandet skulle överlämnas till förvaltningsrätten. Det var ett generiskt meddelande som skickades ut till flera företag. Dagen därpå översändes överklagandet till

text: domstolen. Tillväxtverket begärde samtidigt anstånd med att inkomma med övriga handlingar och dessa överlämnades till förvaltningsrätten den 8 april.

text: Tillväxtverkets yttrande

text: Handläggningstid avstämning och ansökan om ytterligare preliminärt stöd Ärendet gäller 2020 års korttidsstöd. Företaget inkom med sin första avstämning den 9 juli 2020. I avstämningen svarade företaget nej på frågan om det behövde söka stöd efter sitt första godkännande på högst sex månader. Svaret innebar att företaget inte sökte förlängt godkännande. Därmed hade det inte möjlighet att senare söka ytterligare preliminärt stöd för tiden efter september. Under handläggningen av avstämningen visade Tillväxtverkets kontroller att vissa personer inte fanns med i företagets arbetsgivardeklaration för jämförelsemånaden. Efter fyra månader fattade Tillväxtverket beslut om bland annat att tre personer inte var stödberättigande eftersom de inte uppfyllde kravet på att vara anställda med regelmässigt utgående lön. Orsaken till att myndigheten inte kunnat fatta beslut tidigare beror på att Tillväxtverket har haft stora utmaningar med att på kort tid hantera ett nytt regelverk och en synnerligen omfattande mängd ärenden, samtidigt som myndighetens processer och kontroller varit under uppbyggnad. Med hänvisning till dessa utmaningar och omständigheter, har handläggningen av ärendet i denna del tagit tid.

text: Angående överklagandet Beträffande en myndighets hantering av överklagande gör myndigheten, förutom en rättidsprövning, även en bedömning av om det överklagade beslutet ska ändras. Detta framgår av

text: och

text: 39 §§

text: förvaltningslagen

text: . När ett överklagande väl har överlämnats till domstolen är det inte längre möjligt för myndigheten att ändra beslutet. I det aktuella fallet bedömde Tillväxtverket att beslutet skulle stå fast. Från det att företagets överklagande inkom tog det fyra månader innan det översändes till förvaltningsrätten. Under november och december 2020 hade Tillväxtverket en stor mängd överklaganden att hantera och handläggningstiden blev lång. Tillväxtverket är dock medvetet om att överklaganden ska översändas skyndsamt till förvaltningsrätten. Handläggningstiden för att överlämna aktuellt överklagande till domstolen har därför varit oacceptabel. Tillväxtverket konstaterade under våren 2021 att det funnits brister i system och rutiner avseende överklaganden av korttidsstöd. Myndigheten tillsatte därför en arbetsgrupp i syfte att säkerställa att alla överklaganden skulle hanteras skyndsamt framöver. Berörda chefer fick också information om vad kravet på skyndsamhet innebär förvaltningsrättsligt. Bemanningen ökades och överklagandehanteringen effektiviserades så att överklaganden nu kan överlämnas till domstolen inom en vecka. Därtill upprättades en åtgärdsplan som bland annat innebar en omedelbar översyn av processer, dialog med förvaltningsrätten och stärkt kommunikation. Vidare har internrevisionen utrett hanteringen på uppdrag av myndighetens styrelse. Enligt internrevisionens rapport bedöms åtgärderna i åtgärdsplanen vara tillräckliga för att förhindra att en liknande situation med kraftig försenad överlämning till förvaltningsrätten uppstår igen, men att utökat systemstöd behövs för vissa särskilt komplicerade ärenden. Angående jämförelsemånad kan framhållas att det är den referensmånad som används för en ansökan om korttidstöd och för att veta vilka arbetstagare som berättigar till stöd. Enligt 4 § 6 p lagen om stöd vid korttidsarbete är jämförelsemånad den kalendermånad som infaller tre månader före den månad då Tillväxtverket fattat beslut om godkännande enligt

text: 5 a § samma lag

text: . För de fall då Tillväxtverkets beslut om godkännande avser tid före beslutet meddelas är myndighetens uppfattning att beslutet i lagens mening fattats då godkännandet inleds. Denna fråga är för närvarande föremål för domstolsprövning.

text: Som anges ovan har tiden för myndighetens överlämnande av företagets överklagande till domstolen varit oacceptabel. Till skillnad från vad företaget påstått har dock förseningen inte inneburit att företaget förhindrats att söka fortsatt korttidsstöd. Orsaken varför det inte varit möjligt är att företaget inte sökt förlängt godkännande. Ett överklagande om 2020 års stöd hindrar inte heller att ett företag ansöker om stöd för 2021. Avslutningsvis kan nämnas att myndigheten inte vanligtvis brukar informera den som överklagat något av myndighetens beslut om att överklagandet lämnas över till domstolen. I det aktuella ärendet och även i ett antal andra som dragit ut på tiden valde dock myndigheten att informera om detta. Det var en gemensam åtgärd för flera ärenden som inte överlämnats i tid och e-postmeddelandet fick därför en standardiserad utformning utan ärendespecifika uppgifter. Syftet var att så snabbt som möjligt nå ut med informationen om förseningen till berörda företag. AA, BB och CC gavs tillfälle att yttra sig över respektive remissvar. AA inkom med ett yttrande där han bl.a. vidhöll att Tillväxtverket inte hade översänt alla relevanta handlingar till förvaltningsrätten när överklagandet överlämnades dit. BB och CC hördes inte av.

text: Rättslig reglering m.m.

text: Sedan den 7 april 2020 kan stöd vid korttidsarbete lämnas till en enskild arbetsgivare efter godkännande av Tillväxtverket (se 5 a § lagen [2013:948] om stöd vid korttidsarbete). Ett sådant godkännande får enligt bestämmelsen bara lämnas om arbetsgivaren har fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter, de ekonomiska svårigheterna har orsakats av något förhållande utom arbetsgivarens kontroll, de ekonomiska svårigheterna inte rimligen hade kunnat förutses eller undvikas, och arbetsgivaren har använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft.

text: Följande bestämmelser i

text: förvaltningslagen (2017:900)

text: är av betydelse för bedömningen av ärendena.

text: Enligt 9 § första stycket ska ett ärende handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts.

text: Av 11 § framgår att om en myndighet bedömer att avgörandet i ett ärende som har inletts av en enskild part kommer att bli väsentligt försenat, ska myndigheten underrätta parten om detta. I en sådan underrättelse ska myndigheten redovisa anledningen till förseningen.

text: Av 38–39 §§ framgår att en myndighet i vissa fall kan ändra ett beslut när detta har överklagats.

text: Enligt 38 § ska en myndighet ändra ett beslut som den har meddelat som första instans om den anser att beslutet är uppenbart felaktigt i något väsentligt hänseende på grund av att det har tillkommit nya omständigheter eller av någon annan anledning, och beslutet kan ändras snabbt och enkelt och utan att det blir till nackdel för någon enskild part.

text: Ett beslut som har överklagats får enligt 39 § ändras av en myndighet som har meddelat det som första instans, dock enbart i sådana fall som avses i 38 § och bara om överklagandet och övriga handlingar i ärendet ännu inte har överlämnats till den högre instans som ska pröva överklagandet.

text: Uppenbarhetskravet i 38 § innebär att det ska vara fråga om felaktigheter som lätt kan konstateras föreligga. Om det krävs ytterligare utredning för att konstatera om beslutet är felaktigt eller inte ska beslutet normalt inte ändras på denna grund. Myndigheten ska inte heller göra en förnyad och ingående omprövning av hela ärendet i samband med ett överklagande. Den ska i stället sträva efter att så snart det är möjligt överlämna överklagandet och övriga handlingar till överinstansen. (Se Lundmark m.fl.,

text: Förvaltningslagen

text: [version 1, JUNO], kommentaren till

text: 39 §

text: I 45–46 §§ finns bestämmelser om vilka åtgärder beslutsmyndigheten ska vidta när ett överklagande kommer in.

text: Enligt 45 § ska den myndighet som meddelat beslutet pröva om överklagandet har kommit in i rätt tid. Om överklagandet har kommit in för sent ska myndigheten som huvudregel avvisa överklagandet.

text: Om överklagandet inte avvisas ska beslutsmyndigheten enligt 46 § första stycket skyndsamt överlämna överklagandet och övriga handlingar i ärendet till överinstansen. Kravet på skyndsamhet innebär att överklagandet normalt bör överlämnas till överinstansen inom en vecka (se bl.a.

text: JO 2002/03 s. 359

text: och

text: JO 2005/06 s. 405

text: ). Det kan tilläggas att om en myndighet bedömer att det är lämpligt att bifoga ett eget yttrande över överklagandet till domstolen kan en något längre handläggningstid vara motiverad. I regel bör det i sådana fall endast röra sig om ytterligare några dagars fördröjning (se bl.a. JO 2010/11 s. 291).

text: Utöver

text: förvaltningslagens

text: krav på snabb handläggning ska Tillväxtverket iaktta

text: 37 §

text: lagen om stöd vid korttidsarbete. Där föreskrivs bl.a. att myndigheten ska handlägga en ansökan om godkännande enligt

text: 5 a §

text: skyndsamt.

text: Bedömning

text: Långsam handläggning Förvaltningsärendens art och komplexitet varierar. Det är därför inte möjligt att ange en genomsnittlig normaltid för ärendehandläggning som kan tjäna som en tumregel för alla typer av förvaltningsärenden. Om beslutet i ett ärende har stor inverkan på den enskildes personliga eller ekonomiska förhållanden har den enskilde emellertid normalt anledning att ställa höga krav på snabbhet vid handläggningen (se

text: prop. 2016/17:180 s. 106

text: , jfr även JO 2019/20 s. 105).

text: Stöd vid korttidsarbete är avsett att under en begränsad tid hjälpa arbetsgivare som på grund av tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter behöver införa korttidsarbete. De ekonomiska svårigheterna ska ha orsakats av något för-

text: hållande utom arbetsgivarens kontroll och inte rimligen kunnat förutses eller undvikas. Arbetsgivaren ska dessutom ha använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft (se 5 a § lagen om stöd vid korttidsarbete).

text: JO har fått in många anmälningar mot Tillväxtverket under det senaste året. Ett stort antal av dem har avsett myndighetens handläggningstider i ärenden om korttidsstöd.

text: Tidigare chefsJO Elisabeth Rynning uttalade nyligen bl.a. följande om Tillväxtverkets handläggning av denna typ av ärenden (se JO:s beslut den 9 september 2021, dnr

text: och

text: För att stödet ska få avsedd effekt är det av yttersta vikt att handläggningen av stödärenden inte dröjer. I JO:s yttrande över promemoriorna Tillfälliga nedstängningar och förbud för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 och Ändringar i begränsningsförordningen (JO:s ärenden dnr R 28-2021 och R 29-2021) framhöll jag vikten av att de myndigheter som får i uppdrag att handlägga olika stödåtgärder har kunskap, systemlösningar och bemanning för att kunna hantera ärendena på ett skyndsamt och rättssäkert sätt. Jag finner skäl att återigen understryka detta. – – – Jag har förståelse för att den nya stödformen och den stora mängden ansökningar har inneburit svårigheter för Tillväxtverket. Med hänsyn till den avgörande betydelse det aktuella stödet har haft för många företag är det emellertid inte acceptabelt med handläggningstider som uppgår till flera månader, om det inte finns särskilda omständigheter som i ett enskilt fall motiverar en längre handläggningstid. Jag instämmer i dessa uttalanden.

text: När det gäller AA:s ärenden hos Tillväxtverket har det kommit fram att hans bolag inkom med avstämningar den 16 juni och den 20 augusti 2020. Vid dessa tillfällen ansökte bolaget även om ytterligare preliminärt stöd. Vid en kontroll uppmärksammade myndigheten att det hade skett en vinstutdelning i bolaget, varefter ett övervägande om återkrav skickades till bolaget den 22 oktober. Efter att bolaget inkommit med viss komplettering beslutade Tillväxtverket den 21 december att återkrav skulle ske samt avslog bolagets ansökningar om ytterligare preliminärt stöd. Det hade då passerat drygt sex månader från bolagets första avstämning respektive fyra månader från den andra avstämningen.

text: Jag har inga synpunkter på att Tillväxtverket valde att handlägga de två ärendena gemensamt, vilket i och för sig kan förklara en viss fördröjning av ärendenas handläggning. Vad Tillväxtverket i övrigt har anfört om handläggningen för tiden efter det att bolaget hade inkommit med sin sista avstämning motiverar dock enligt min mening inte en handläggningstid om närmare fyra månader. Jag är kritisk till att Tillväxtverkets handläggning inte var tillräckligt skyndsam.

text: När det gäller CC inkom hans bolag den 9 juli 2020 med avstämning och ansökan om ytterligare preliminärt stöd till Tillväxtverket, som fattade beslut den 10 november. Handläggningstiden i den delen uppgick alltså till drygt fyra månader. Tillväxtverket har enligt min mening inte anfört några godtagbara skäl till denna fördröjning. Myndigheten förtjänar kritik för den långsamma handläggningen.

text: Överlämnande av överklaganden Utredningen visar att AA:s bolag överklagade Tillväxtverkets återkravsbeslut den 22 december 2020. Myndigheten skickade överklagandet till förvaltningsrätten den 9 februari 2021, alltså sju veckor senare. AA och Tillväxtverket har dock lämnat olika uppgifter i frågan om övriga handlingar i ärendena översändes tillsammans med överklagandet. Jag finner inte tillräckliga skäl att utreda den saken vidare.

text: BB:s bolag överklagade Tillväxtverkets beslut den 8 december 2020. Myndigheten överlämnade överklagandet till förvaltningsrätten drygt tre och en halv månad senare, den 27 mars 2021.

text: Vad slutligen gäller CC:s bolag gjordes överklagandet den 24 november 2020. Tillväxtverket översände överklagandet till förvaltningsrätten den 26 mars 2021, således fyra månader senare. Övriga handlingar i ärendet skickades till förvaltningsrätten den 8 april 2021.

text: Som framgår av redogörelsen för den rättsliga regleringen ovan har JO tidigare uttalat att ett överklagande normalt bör överlämnas till överinstansen inom en vecka, vilket Tillväxtverkets handläggningstider i detta avseende vida har överstigit. I fråga om den omprövning som får göras vid ett överklagande enligt

text: och

text: 39 §§

text: förvaltningslagen

text: kan anmärkas att en tillämpning av reglerna bl.a. förutsätter att beslutet i sådana fall kan ändras snabbt. Den skyldighet som myndigheten har att ändra ett beslut får inte heller leda till att det slutliga avgörandet dröjer längre än vanligt (jfr

text: prop. 1985/86:80 s. 77

text: ). När det aktuella beslutet har överklagats måste även det särskilda skyndsamhetskravet i

text: 46 § förvaltningslagen

text: beaktas (jfr Lundmark m.fl., a.a., kommentaren till 38 §).

text: Det måste särskilt understrykas att de arbetsmoment som en myndighet ska vidta när ett överklagande kommer in i regel varken är komplicerade eller tidskrävande. Det är självfallet så att en myndighet måste ha välfungerande rutiner så att ett överklagande alltid hanteras med den skyndsamhet som krävs (se JO:s beslut den 31 mars 2016, dnr

text: ). Detta är en grundläggande förutsättning för att en klagande ska kunna få sitt överklagande prövat inom rimlig tid. De aktuella klagomålen tyder på att sådana rutiner saknats.

text: De förseningar som nu har beskrivits är naturligtvis – oavsett orsak – fullkomligt oacceptabla. Allvaret i det inträffade förstärks av att överklagandena har rört ärenden om ekonomiska stödåtgärder av stor betydelse för de aktuella företagen, och i förlängningen även för deras anställda. Denna typ av dröjsmål

text: medför att klagandenas möjligheter att få sin sak prövad av domstol kraftigt försenas. Tillväxtverket förtjänar allvarlig kritik för dessa brister.

text: Avslutande synpunkter Jag noterar avslutningsvis att regeringen den 2 september 2021 gav Skatteverket och Tillväxtverket i uppdrag att vidta förberedelser så att Skatteverket från den 1 april 2022 kan vara handläggande myndighet för de uppgifter som Tillväxtverket i dag har att hantera enligt lagen om stöd vid korttidsarbete. Som ett skäl för detta anförde regeringen att Skatteverket, som är en av statens tio största myndigheter, bedöms ha goda förutsättningar att hantera den mängd ärenden som stödet vid korttidsarbete på kort tid kan komma att innebära. Ett annat skäl uppgavs vara att Skatteverket har en etablerad kontroll- och brottsbekämpande verksamhet.

text: Med hänsyn till vad som kommit fram inom ramen för nu aktuella ärenden hos JO finner jag anledning att skicka en kopia av detta beslut till regeringen för kännedom.

text: Vad som i övrigt har kommit fram föranleder inte något uttalande eller någon åtgärd från min sida.

text: Ärendena avslutas.


title: Initiativärende mot Stadsbyggnadsnämnden i Stockholms kommun angående fråga om inskränkning av offentliganställdas meddelarfrihet

text: Initiativet

text: Enligt en artikel i Svenska Dagbladet den 11 mars 2002 med rubriken ”Ledningen kartlägger kontakt med pressen” hade Stadsbyggnadsnämnden i Stockholms kommun uppmanat tjänstemännen att rapportera alla presskontakter.

text: Jag beslutade att i ett särskilt ärende anmoda stadsbyggnadsnämnden att göra en utredning och yttra sig mot bakgrund av vad som framförts i artikeln.

text: Utredning

text: Stadsbyggnadsnämnden beslutade vid sammanträde den 16 maj 2002 att som svar på remissen överlämna och åberopa ett tjänsteutlåtande daterat den 29 april 2002. I utlåtandet uttalades följande.

text: Sammanfattning

text: Utifrån Stockholms stads s.k. informationsplattform håller stadsbyggnadskontoret på att utarbeta en egen informationspolicy. Kontoret kommer i sin informationspolicy att informera om den meddelarfrihetsrättsliga regleringen samt tydliggöra roller och ansvar i kommunikationen med massmedierna. De anställda har således rätt och möjlighet att inom ramen för meddelarfriheten lämna upplysningar till massmedierna och detta utan att underrätta arbetsgivaren därom. De anteckningar om massmediekontakter från stadsbyggnadskontorets ledningsmöten som gick ut till alla anställda vid två tillfällen hösten 2001 skulle kunna tolkas som uppmaningar i strid med

text: tryckfrihetsförordningens

text: och

text: yttrandefrihetsgrundlagens

text: regler om meddelarfrihet. Kontoret anser att detta är ytterst beklagligt.

text: Bakgrund och utredning

text: – – – Den 3 september 2001 fastställde kommunfullmäktige ”Bilden av Stockholms stad och hur vi kommunicerar den – plattform för Stockholms stads information och kommunikation”, att gälla för stadens nämnder och bolagsstyrelser. Plattformen ersätter tidigare beslutad informationsplattform och tidigare policydokument i informationsfrågor. Plattformen är tänkt att utgöra en helhetssyn på stadens kommunikation. I plattformen finns bl. a. ett avsnitt om ”Våra massmedierelationer”, sid 19-20, bilaga 1.

text: Mot bakgrund av den nya informationsplattformen diskuterade stadsbyggnadskontorets ledning den 24 september 2001 bl. a. massmediekontakter. I anteckningarna från kontorsledningens möte skrevs följande under rubriken Massmediekontakter: ”Det är viktigt att informationschefen är uppdaterad om vilka frågor som intresserar massmedia, eftersom det sedan blir en del av den bild allmänheten får av vår verksamhet. Alla på kontoret som har blivit kontaktade av massmedia bör därför meddela detta till informationschefen så snart som möjligt. Detta för att det ska vara möjligt för kontoret att ha en beredskap för vad pressen kan komma att skriva om. En sådan beredskap skapar bättre förutsättningar för att bemöta t ex felaktiga påståenden från press eller annat håll.”

text: Den 1 oktober 2001 skrevs följande i anteckningarna från kontorsledningens möte under rubriken Massmedierapportering: ”För att få grepp om omfattning och vilka frågor som är aktuella hos journalister är det nödvändigt att kontorets alla massmediekontakter finns samlade hos informationschefen. Det skapar en större beredskap för hur vi hanterar pressen. AA berättade att han har fått rapporter om ett flertal presskontakter från personalen på kontoret och vill genom KL-anteckningarna tacka för en bra början på detta samarbete.” Upplysningsvis bör nämnas att AA i citatet ovan är informationschefen AA. Anteckningarna från kontorsledningens möten läggs ut på kontorets intranät som är tillgängligt för all personal.

text: Stadsbyggnadskontorets yttrande

text: Stadsbyggnadskontoret har således utifrån Stockholms stads policy meddelat de anställda på kontoret vad som bör gälla i kontakterna med massmedierna. Syftet var att få kunskap om de ärenden som är av mediaintresse och därmed kunna ge en bättre information till medierna. Det har absolut inte funnits någon önskan från ledningens sida att tysta tjänstemännen eller att efterforska vilka som uttalar sig i medierna. Kontoret är väl medvetet om vad den grundlagsfästa meddelarfriheten innebär och har inte haft för avsikt att på något sätt inskränka personalens kontakter med medierna. Stadsbyggnadskontoret kan dock i efterhand samt mot bakgrund av hur anteckningarna uppfattats konstatera att formuleringarna skulle kunna tolkas som uppmaningar i strid med

text: tryckfrihetsförordningens

text: och

text: yttrandefrihetsgrundlagens

text: regler om meddelarfrihet. Detta är ytterst beklagligt. I sammanhanget bör framhållas att Information Stadshuset, den avdelning inom stadsledningskontoret som svarar för stadens samlade informationsverksamhet, – mot bakgrund av bl. a. Justitiekanslerns beslut 2001-08-24 rörande en anmälan mot Tekniska kontoret i Uppsala kommun – numera uppmärksammat att formuleringen i avsnittet om våra massmedierelationer i informationsplattformen skulle kunna tolkas som ett intrång i den meddelarfrihetsrättsliga regleringen. Redan nu har information gått ut om att den sista delen av meningen på sid 20 i dokumentet ”Planerade mediekontakter bör alltid samordnas med informatören som även bör underrättas då medierna tagit initiativ till kontakt” kommer att utgå vid den årliga revideringen av plattformen. Informationen har gått ut genom det elektroniska nyhetsbrevet ”På gång vid Information” nr 2 2002-04-09, bilaga 2. Nyhetsbrevet vänder sig till Stockholms stads informatörsnätverk och medborgarkontoren men finns också tillgänglig för övrig personal inom Stockholms stad på intranätet. Stadsbyggnadskontorets arbete med att ta fram en egen informationspolicy har endast påbörjats. Med utgångspunkt från den reviderade informationsplattformen för Stockholms stad kommer kontoret att utarbeta en egen informationspolicy. Kontoret kommer i sin informationspolicy att informera om den meddelarfrihetsrättsliga regleringen samt tydliggöra roller och ansvar i kommunikationen med massmedierna. De anställda inom kontoret, liksom andra anställda inom staden, har således rätt och möjlighet att inom ramen för meddelarfriheten lämna upplysningar till massmedierna och detta utan att underrätta arbetsgivaren därom.

text: I bilaga 1 till remissvaret, ”Våra massmedierelationer”, vilket är ett utdrag ur den informationsplattform som antogs av kommunfullmäktige i september 2001, uttalas följande under rubriken ”Roller och ansvarsfördelning”:

text: Det informationsansvar som följer med verksamhetsansvar gäller även för massmediekontakter. Planerade mediekontakter bör alltid samordnas med informatören som även bör underrättas då medierna tagit initiativ till kontakt. Det är en självklar rättighet för våra medarbetare att få ta kontakt med och uttala sig för medierna. Medarbetaren har dock ingen skyldighet att svara på frågor utan har alltid rätt att hänvisa till sin chef eller annan informationsansvarig. Yttrandefrihet och meddelandefriheten tillhör grundstenarna i den svenska demokratin. Efterforskning av anställdas kontakter med medierna får därför inte förekomma. Det är förvaltnings- och bolagsledningarna som ansvarar för att varje medarbetare har relevant kunskap om och förståelse för hur man bör bemöta mediernas representanter.

text: Bedömning

text: I

text: 2 kap. 1 § regeringsformen

text: (RF) föreskrivs att varje medborgare gentemot det allmänna är tillförsäkrad yttrandefrihet, dvs. frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Yttrandefriheten får begränsas endast i den utsträckning och på det sätt som framgår av föreskrifterna i 12 och 13 §§. Betydelsefulla begränsningar i yttrandefriheten följer av

text: sekretesslagens (1980:100)

text: olika föreskrifter om tystnadsplikt i det allmännas verksamhet.

text: Lagregleringen ger offentligt anställda samma skydd som andra medborgare. En offentligt anställd kan således fritt ge uttryck för sin uppfattning, även rörande den egna myndighetens verksamhet, såvitt tystnadsplikt inte gäller för uppgifterna.

text: Det skydd för yttrandefriheten som RF anger är ett skydd gentemot ”det allmänna”. Detta innefattar t.ex. kommunernas valda församlingar och förvaltningsorgan. Skyddet innebär bl.a. att personer i chefsställning inom den offentliga förvaltningen inte får ingripa vare sig formellt eller informellt mot en tjänsteman hos myndigheten för att han eller hon använt sig av sin grundlagsskyddade rätt att yttra sig i massmedia eller på annat sätt ge uttryck för sin uppfattning, t.ex. genom att delta i den politiska debatten. Myndighetens ledning eller en chefstjänsteman bör inte heller uttala sig eller agera på ett sätt som kan uppfattas som försök att förmå den anställde att avhålla sig från att använda sig av sina rättigheter.

text: Vad som framkommit i ärendet om stadsbyggnadskontorets befattning med frågan kring de anställdas mediekontakter ger anledning att diskutera huruvida de anställdas rättigheter enligt det nyss sagda har trätts för när. Det kan då konstateras att de anställda otvetydigt uppmanats att anmäla sina massmediekontakter till informationschefen. Detta kan enligt min mening inte uppfattas på annat sätt än som en inskränkning i deras rätt till massmediekontakter enligt ovan.

text: I remissvaret har stadsbyggnadskontoret medgett att formuleringarna kan tolkas på detta sätt. Syftet har emellertid varit att få kunskap om de ärenden som är av mediaintresse för att därmed kunna ge en bättre information till medierna. Det har

text: enligt stadsbyggnadskontoret inte funnits någon önskan från ledningens sida att tysta tjänstemännen eller att efterforska vilka som uttalat sig i medierna.

text: Oberoende av syftet med de påtalade formuleringarna har de enligt min mening getts ett med hänsyn till de anställdas grundläggande rättigheter anmärkningsvärt innehåll. Jag förutsätter att formuleringarna omarbetas och stannar vid den sålunda uttalade kritiken.

text: Tilläggas kan att det självfallet inte är något som hindrar att en myndighet utser en särskild person, exempelvis som i förevarande fall en informationschef, att svara gentemot medierna och allmänheten för myndighetens officiella policy. Det kan inte heller anses fel att myndigheten upplyser sina anställda om den policy som utarbetats av myndigheten och meddelar de anställda att de alltid har möjlighet att hänvisa medierna till den utsedde informatören. Som framgått ovan kan emellertid redan en anmaning till de anställda att alltid informera om sina mediakontakter innefatta en kränkning av den anställdes yttrandefrihet. Försiktighet är därför alltid påkallad när det gäller frågor som rör detta område.

text: Ärendet avslutas.


avgjordAv: Justitieombudsmannen Katarina Påhlsson

title: Kritik mot Kriminalvården, anstalten Kalmar, för att inte ha tillhandahållit vinterskor åt de intagna

text: Anmälan

text: I en anmälan som kom in till JO den 9 december 2022 förde AA fram klagomål mot Kriminalvården, anstalten Kalmar, och uppgav bl.a. följande.

text: Han har upplysts om att anstalten inte har några vinterskor till de intagna och han tillåts inte få sina egna från förrådet. Hans hälsoproblem gör att han får smärta i fötterna när de blir kalla. Vintertid kan han därför inte gå ut på promenader.

text: Utredning

text: Av muntliga upplysningar som hämtades in från anstalten framkom att de intagna inte tillhandahålls några vinterskor utan endast gymnastikskor.

text: Anmälan remitterades därefter till Kriminalvården avseende tillgången till vinterskor. I sitt remissvar anförde Kriminalvården, region Öst, genom regionchefen, följande:

text: Sakförhållanden

text: […] Kriminalvården, Region Öst, har inhämtat uppgifter om sakförhållandena från ledningen vid anstalten Kalmar, som även fått ta del av remissvaret. Vidare har uppgifter inhämtats från det klientadministrativa systemet KVR. Sammanfattningsvis har följande framkommit. Anstalten utrustar intagna med kläder och skor under verkställigheten. Avseende skor tillhandhålls gymnastikskor och enklare tofflor. Vistelsen utomhus för intagna uppgår till en timma per dag. Även om tiden är begränsad och det finns möjlighet att avbryta utevistelsen och gå inomhus så är utgångspunkten att intagna ska kunna nyttja tiden fullt ut och då kan det finnas behov av skor som är bättre anpassade för kyla och väta än gymnastikskor. Anstalten kommer därför fortsättningsvis att köpa in och tillhandhålla sådana skor under den kalla årstiden. Anstalten har i beslut daterat den 26 oktober 2022 avslagit AA:s ansökan om att få inneha ett par privata vinterskor. Beslutet har omprövats men inte ändrats av

text: Kriminalvården den 7 november 2022. Förvaltningsrätten i Växjö har den 23 december 2022 avslagit AA:s överklagan.

text: Tillämpliga bestämmelser

text: 1 kap. 4 § Fängelselagen (2010:610)

text: , FäL 1 kap. 13 § Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om fängelse, FARK Fängelse

text: Kriminalvården, Region Östs bedömning

text: Kriminalvården konstaterar inledningsvis att det av 1 kap. 13 § i Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om fängelse, FARK Fängelse, framgår att en intagen ska förses med skor. Av utredningen i ärendet framgår att anstalten Kalmar förser intagna med gymnastikskor och tofflor. Mot bakgrund av att det kan vara både kallt och blött ute konstaterar Kriminalvården att det är lämpligt att även vinterskor finns att tillgå för intagna i samband med exempelvis promenad. Kriminalvården konstaterar vidare att anstalten framledes kommer att tillhandahålla vinterskor till intagna. AA fick tillfälle att yttra sig över remissvaret.

text: Bedömning

text: Som Kriminalvården har redogjort för ska en intagen förses med bl.a. skor. Enligt

text: 4 kap. 1 § fängelselagen (2010:610)

text: ska en intagen ges möjlighet att vistas utomhus minst en timme varje dag, om det inte finns synnerliga skäl mot det. JO har tidigare, då en anstalt inte hade tillgodosett de intagnas behov av skor som varit anpassade till klimatet, uttalat att intagna givetvis bör erbjudas möjlighet att motionera utomhus även vid kallt väder (se JO:s beslut den 1 juni 2016, dnr

text: ). Jag har inte någon annan uppfattning. Anstalten Kalmar förtjänar därför kritik för att inte ha tillhandahållit de intagna skor som är lämpliga för utomhusvistelse vintertid. Jag ser positivt på att anstalten fortsättningsvis kommer att köpa in och erbjuda de intagna vinterskor under den kalla årstiden, och utgår från att så nu har skett.

text: Det som AA har fört fram i övrigt ger inte anledning till någon åtgärd eller något uttalande från min sida.

text: Ärendet avslutas.

text: Katarina Påhlsson

text: Ärendet har föredragits av rättssakkunnige Klas Johansson. Byråchefen Catrine Björkman har deltagit i beredningen.