motpart: Konkurrensverket

nyckelord: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

title: Ifrågasatt konkurrensbegränsning – Gävle hamn

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsning – Gävle Hamn

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Bakgrund

text: Den 30 mars 2010 inkom ett klagomål från Svecon Freight AB (Svecon), Gästrike Invest AB och Sören Thyr Harbour Department AB (Sören Thyr) (tillsammans: Svecon m.fl.) rörande Gävle kommuns med dotterbolags kombiterminalsverksamhet och stuffningsmagasinsverksamhet i Gävle hamn (se dnr 227/2010). Den 1 april 2010 inkom ett klagomål från Gävle Containerterminal AB (GCT) rörande kommunens kombiterminalsverksamhet i Gävle hamn (se dnr 229/2010). Enligt Svecon m.fl. och GCT stod driften av kombiterminal och stuffningsmagasin i strid med den kommunala kompetensen och var sådana verksamheter som kan förbjudas enligt regeln om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL.

text: Den 17 augusti 2010 beslutade Konkurrensverket att inom ramen för detta ärende fortsätta utreda Gävle kommuns och Gävle Hamn AB:s med dotterbolags agerande i samband med uppförande och drift av ett nytt stuffningsmagasin samt Gävle Hamn AB:s med dotterbolags drift av kombiterminal. Samma dag skrevs ärendena med dnr 227/2010 och 229/2010 av från vidare handläggning.

text: I september 2010 framförde Svecon invändningar mot Stuveribolagets agerande i samband med en upphandling genomförd av SSAB. Enligt Svecons uppfattning var Stuveribolagets anbud i nämnda upphandling underprissatt.

text: Ärendet

text: Inledning

text: Gävle Hamn AB (Hamnbolaget) är ett helägt dotterbolag till Gävle Stadshus AB, som i sin tur är ett helägt dotterbolag till Gävle kommun. Stuveribolaget Gävle AB (Stuveribolaget) är ett helägt dotterbolag till Hamnbolaget sedan den 1 maj 2009.

text: Hamnbolaget äger, förvaltar och utvecklar infrastrukturen i hamnen medan Stuveribolaget bedriver den operativa kommunala verksamheten i hamnen.

text: En kombiterminal definieras vanligen som en terminal där modulariserade lastbärare byter transportsätt utan att själva godset berörs.

text: I Gävle hamn finns två kombiterminaler, en som drivs av GCT och en som uppfördes av Hamnbolaget under år 2008 (Den Nya Kombiterminalen). Den Nya Kombiterminalen har ännu inte tagits i drift. Enligt Hamnbolagets nuvarande planer ska driften emellertid skötas av Stuveribolaget. Som skäl för att uppföra en ny kombiterminal har Hamnbolaget i huvudsak angett stora tillkommande godsmängder och ett behov av att flytta den nuvarande kombiterminalen från centrala Gävle för att på så sätt omdirigera den tunga trafiken från befolkningstäta områden.

text: GCT anser i huvudsak att kommunens drift av kombiterminal skadar konkurrensen på följande sätt. De kommunala aktörerna är bundna av den så kallade självkostnadsprincipen. Detta innebär att aktörerna inte får ta ut högre pris än självkostnaden för tjänsten, vilket i sin tur leder till att det är omöjligt för privata aktörer att konkurrera med de kommunala aktörerna. Därutöver är det Hamnbolaget som tilldelar tågtider till de kunder som idag använder sig av GCT:s kombiterminal och i framtiden till de kunder som kommer att använda sig av Den Nya Kombiterminalen. Detta innebär en sammanblandning av Hamnbolagets roll som myndighetsutövare och aktör på den öppna marknaden för kombiterminalsverksamhet.

text: Gävle Hamn AB:s agerande i samband med uppförande och drift av ett nytt stuffnings-

text: magasin

text: I Gävle hamn finns idag tre stuffningsmagasin där stuffning och strippning (lastning och lossning) kan ske. Dessa magasin ägs och drivs av Svecon, Sören Thyr och Stuveribolaget. Hamnbolaget uppför ett nytt stuffningsmagasin i hamnen (Det Nya Stuffningsmagasinet) som ska stå klart i december 2010. Hamnbolaget har förklarat att skälet till uppförandet av Det Nya Stuffningsmagasinet är att hamnen saknar ett högkvalitativt stuffningsmagasin vilket leder till att kunder väljer bort hamnen.

text: Hamnbolaget har sagt upp arrendeavtalen avseende de nuvarande befintliga stuffningsmagasinen till avflyttning den 31 december 2010. De huvudsakliga skäl som angivits för uppsägningarna är att arrendena ligger inom området för bulkhantering. Enligt Hamnbolaget behöver även de nuvarande arrendeområdena användas till bulkhantering i framtiden. Det finns redan intressenter för delar av dessa områden. Vidare skall all magasinshantering ske inom ett och samma område. Nuvarande utspridda containerverksamhet leder till förslitningar på vägarna i hamnen.

text: Ägarna av de befintliga stuffningsmagasinen har erbjudits nya arrendeavtal i det nya området för magasinshantering. De har också erbjudits att hyra in sig i Det Nya Stuffningsmagasinet.

text: Svecon m.fl. har framfört att konkurrensen skadas genom den kommunala driften av Det Nya Stuffningsmagasinet och uppsägningarna av arrendeavtalen för övriga stuffningsmagasin i hamnen. Befintliga aktörer tvingas att till högre kostnader driva sin verksamhet i Det Nya Stuffningsmagasinet eller att helt lämna hamnen. Svecon m.fl. har visserligen erbjudits nya platser för att driva stuffningsmagasin. Flytten leder dock till högre kostnader och i ett fall är det till och med ekonomiskt olönsamt att driva stuffningsmagasin på den nya plats som erbjudits. Eftersom kostnaderna att bedriva verksamhet i Det Nya Stuffningsmagasinet är väsentligt högre än tidigare kommer speditörernas befintliga kunder att söka sig till andra hamnar där priserna är lägre, till skada för både de privata aktörerna och andra verksamheter i regionen.

text: Övrigt

text: Svecon har även framfört invändningar mot Stuveribolagets prissättning i en upphandling genomförd av SSAB. Enligt Svecon är det omöjligt för en privat aktör att konkurrera på den nivån som Stuveribolaget har offererat. Det är enligt Svecon uppenbart att det är fråga om en otillåten underprissättning som möjliggjorts genom att Stuveribolaget är offentligt finansierat.

text: Skäl för beslutet

text: Allmänna utgångspunkter

text: Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL kan Stockholms tingsrätt på talan av Konkurrensverket förbjuda en kommun att bedriva en viss verksamhet om denna snedvrider, eller riskerar att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller om det hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas verksamhet som är förenlig med lag.

text: Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL kan Stockholms tingsrätt på talan av Konkurrensverket förbjuda en kommun att tillämpa ett visst förfarande om detta snedvrider, eller riskerar att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller om det hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas för förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt.

text: Enligt

text: 3 kap. 28 §

text: KL gäller detsamma ett förfarande eller en verksamhet i en annan juridisk person om en kommun direkt eller indirekt har dominerande inflytande över den juridiska personen exempelvis genom ägarskap.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning är det flera faktorer som talar för att driften av den i ärendet aktuella kombiterminalen är förenlig med den kommunala kompetensen. Under sådana förutsättningar utgör driften av kombiterminalen inte en sådan verksamhet som kan förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: magasin

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning är det flera faktorer som talar för att driften av det i ärendet aktuella stuffningsmagasinet är förenlig med den kommunala kompetensen. Under sådana förutsättningar utgör driften av stuffningsmagasinet inte en sådan verksamhet som kan förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Konkurrensverket har inte heller funnit att något förfarande i samband med uppförandet och driften av Det Nya Stuffningsmagasinet är sådant att det kan förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Övrigt

text: Som redovisats ovan har Svecon ifrågasatt Stuveribolagets prissättning i en upphandling.

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det finns skäl att granska ett visst förhållande närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande och om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Konkurrensverket finner inte skäl att närmare pröva frågan om underprissättning. En anledning till detta är att Konkurrensverket bedömer att det i förevarande fall saknas förutsättningar för att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till huruvida förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: En talan om förbud för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: väcks vid Stockholms tingsrätt.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit konkurrenssakkunniga Rebecca Havgärde.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Får inte visas i e-diariet

publisher: Konkurrensverket

title: Avtalsvillkor digitala abonnemang

org: kkv

text: Er anmälan mot Viasat AB för brott mot

text: konkurrenslagen

type: rubrik

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 26 april 2001 anfört klagomål över att Viasat AB använt sig av kopplingsförbehåll vid marknadsföring av digitala abonnemang.

type: stycke

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen (

text: ), KL. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: De omständigheter Ni anför i Er skrivelse synes huvudsakligen fall under marknads

text: föringslagen (1995:450)

text: . Tillsynsmyndighet för denna är Konsumentverket. Adressen är Konsumentverket, 118 87 Stockholm, tel.08 - 429 05 00.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

type: avgorande


motpart: Cykel & Motor med modellhobby Karlsson och Jansson hb

title: Leveransvägran - hobbyprodukter

text: Ni har klagat på att Slotcars AB vägrar leverera hobbyartiklar till Ert företag.

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: En grundläggande utgångspunkt i det svenska näringsrättsliga regelverket är avtalsfriheten. En säljare kan i princip fritt välja köpare, t.ex. en återförsäljare, för vidareförsäljning av sina varor eller tjänster. Lagstiftaren har i syfte att skydda konkurrensintresset genom KL givit förutsättningar att under vissa förhållanden göra avsteg från nämnda princip.

text: Allmänt sett kan sägas beträffande leveransvägran att det inte finns någon tydlig gräns mellan vad som omfattas av principen om avtalsfrihet och vad som omfattas av KL :s förbud. Generellt gäller att ett företag som har en objektiv godtagbar grund för att vägra leverans till en etablerad kund (leveransavstängning) inte träffas av KL :s förbud. Rättsläget är mer oklart vad gäller vägran att leverera till en helt ny kund men det får anses vara klart att KL i dessa fall är tillämplig endast under speciella omständigheter.

text: Konkurrensverket har oftast funnit att en leveransvägran inte varit i strid med KL. Ett vanligt skäl är att leverantören enligt verkets uppfattning inte varit dominerande på marknaden i

text: konkurrenslagens

text: mening. Ett annat skäl är att det inte kunnat visas att leveransavstängningen berodde på ett samordnat förfarande i strid med

text: 6 §

text: KL. Vidare har leverantören i vissa fall haft objektivt godtagbara skäl för leveransvägran.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Konkurrensverket vidtar ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Björn Lidén.

text: Barbro Forsberg

text: Björn Lidén

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

title: Ifrågasatt konkurrensbegränsning – Norrköpings hamn

text: Beslut

text: Konkurrensverket kommer inte nu att utreda Norrköpings Hamn och Stuveri Aktiebolags eller Europa Transport i Norrköpings AB:s verksamheter ytterligare.

text: Ärendet

text: Den 17 februari 2010 inkom ett klagomål från Unér Shipping Aktiebolag (Unér Shipping) rörande Norrköpings Hamn och Stuveri Aktiebolag (”NHS”) och Europa Transport i Norrköping AB (”Europatransport”).

text: Unér Shipping gjorde i huvudsak gällande att NHS och NHS delägda bolag Europatransport hindrade eller försvårade konkurrensen i Norrköpings hamn och att NHS agerade på ett sätt som snedvred konkurrensen i hamnen. Klagomålet utreddes inom ramen för Konkurrensverkets ärende med dnr 154/2010.

text: Vad avsåg påverkan på konkurrensen, anförde Unér Shipping bland annat att NHS styrde uppdrag till sitt delägda bolag Europatransport och att NHS hade vägrat att lämna prisuppgifter på stuveritjänster vilket hade lett till att Unér Shipping inte hade kunnat lämna anbud i upphandlingar.

text: Under ärendets gång anslöt sig Jönsson Novabolagen AB (”JNAB”) till klagomålet. JNAB gjorde bland annat gällande att NHS hade vägrat att lämna prisuppgifter på stuveritjänster.

text: JNAB anförde vidare att NHS hade gjort sig skyldig till förfaranden som utgör missbruk av dominerande ställning.

text: Den 17 augusti 2010 beslutade Konkurrensverket att inom ramen för detta ärende fortsätta utreda dels Europatransports verksamheter, dels NHS verksamheter i Norrköpings hamn mot bakgrund av

text: 3 kap. 27 § tredje stycket

text: och

text: 3 kap. 28 §

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: (”KL”). Konkurrensverket beslutade att inte utreda övriga frågor. Samma dag avskrevs Konkurrensverkets ärende med dnr 154/2010 från vidare handläggning.

text: Utredning

text: NHS är ett helägt dotterbolag till Norrköpings Rådhus Aktiebolag, som i sin tur är ett helägt dotterbolag till Norrköpings kommun. Europatransport ägs till 45 procent av NHS och till 55 procent av en privatperson.

text: Norrköpings kommun äger infrastrukturen i hamnen. NHS nyttjar för sin verksamhet anläggningarna mot ersättning enligt ett samarbets- och nyttjanderättsavtal med kommunen. NHS är också hamnmyndighet i Norrköpings hamn.

text: Norrköpings Hamn och Stuveri AB:s verksamheter

text: NHS är enligt egen uppgift ett modernt logistik- och industriföretag och bolagets målsättning är att verka för en utveckling av Norrköpings hamn som ett regionalt gods-, transport- och logistikcentrum.

text: NHS bedriver hamn-, stuveri- och terminalverksamhet, inklusive lagerhållning med och utan anknytning till sjöfart. NHS är ensamt om att tillhandahålla stuveritjänster i hamnen. NHS tillhandahåller också tjänster som är relaterade till kombiterminalsverksamhet.

text: Vidare ska NHS enligt sin verksamhetsbeskrivning utöver hamn-, stuveri- och terminalverksamhet verka som speditör och skeppsmäklare. Konkurrensverket har emellertid under utredningens gång erfarit att NHS endast i begränsad utsträckning har agerat som skeppsmäklare eller speditör.

text: Europa Transport i Norrköping AB:s verksamheter

text: ET är enligt egen uppgift ett rent tjänsteföretag utan egna bilar, terminaler etc. All verksamhet bygger på förmedlade tjänster.Bolagets verksamhet består huvudsakligen av spedition och skeppsmäkleritjänster.

text: Skäl för beslutet

text: Allmänna utgångspunkter

text: Enligt

text: 3 kap. 27 § tredje stycket

text: KL kan Stockholms tingsrätt på talan av Konkurrensverket förbjuda en kommun att bedriva en viss säljverksamhet om denna snedvrider, eller riskerar att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller om den hämmar, eller är ägnad att hämma, förekomsten eller utvecklingen av sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas om säljverksamheten är förenlig med lag.

text: Enligt

text: 3 kap. 28 §

text: KL gäller detsamma en säljverksamhet i en annan juridisk person om en kommun direkt eller indirekt har dominerande inflytande över den juridiska personen exempelvis genom ägarskap, finansiell medverkan, gällande regler eller på annat sätt.

text: Norrköpings Hamn och Stuveri AB

text: Under utredningens gång har det framkommit att NHS nästan uteslutande sysslar med hamn-, stuveri- och terminalverksamhet medan NHS delägda dotterbolag Europatransport är verksamt som speditör och skeppsmäklare.

text: En förutsättning för att en verksamhet ska kunna förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL är att den inte är förenlig med lag. Enligt Konkurrensverkets bedömning är det flera faktorer som talar för att NHS hamn-, stuveri- och terminalverksamhet är förenlig med lag. Under sådana förutsättningar är det inte aktuellt att föra talan om förbud enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Enligt bolagets verksamhetsbeskrivning ska NHS utöver hamn-, stuveri- och terminalverksamhet verka som speditör och skeppsmäklare. Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om en viss fråga ska granskas närmare. Vid denna prioritering väger Konkurrensverket bland annat in hur allvarligt problemet eller företeelsen är. Konkurrensverkets utredning har givit vid handen att NHS har eller kan ha bedrivit verksamhet som speditör eller skeppsmäklare endast vid något eller några enstaka tillfällen. NHS har inte ingått några nya avtal rörande verksamhet som speditör eller skeppsmäklare sedan den 1 januari 2010. Enligt Konkurrensverkets uppfattning föreligger det i dagsläget inte skäl att fortsätta utreda denna verksamhet.

text: Mot denna bakgrund kommer Konkurrensverket inte att utreda någon del av NHS verksamheter ytterligare.

text: Europa Transport i Norrköping AB

text: Konkurrensverket har i sin utredning av de verksamheter ET bedriver som granskats närmare utifrån de kommunalrättsliga principerna – speditions- och skeppsmäkleritjänster – kommit till slutsatsen att samtliga tjänster, utom tillhandahållande av lagringskapacitet i anslutning till sjöfart i hamn, sannolikt ligger utanför den kommunala kompetensen. Enligt Konkurrensverkets bedömning medför kompetensstridig kommunal verksamhet som drivs i konkurrens med det privata näringslivet betydande risker för att en konkurrensbegränsning uppkommer.

text: Enligt förarbetena till KOS är avsikten med skrivningen i

text: 3 kap. 28 §

text: KL att regeln om offentlig säljverksamhet ska vara neutral i förhållande till i vilken juridisk form som den offentliga aktören bedriver sin säljverksamhet. Beträffande ET uppkommer frågan om Norrköpings kommun direkt eller indirekt (genom NHS) kan sägas ha ett dominerande inflytande över ET genom ägarskap, finansiell medverkan, gällande regler eller på annat sätt.

text: Då ärendet kom in till Konkurrensverket i februari 2010 hade NHS nyligen avyttrat en aktiepost om 55 procent i sitt tidigare helägda dotterbolag ET. Således hade NHS vid denna tidpunkt inte dominerande inflytande enbart genom ägarskap. Genom avtal hade ägarna emellertid överenskommit om vissa villkor innebärande att NHS bibehöll inflytande, bland annat över styrelsen och även rörande ET:s affärsförhållanden. Dessa villkor samt ett antal faktiska omständigheter innebar, enligt Konkurrensverket, att NHS hade ett visst inflytande över ET och det fanns anledning att närmare utreda huruvida det förelåg förutsättningar för ett förbud enligt 3 kap. 27 och 28 §§ KL mot den säljverksamhet ET bedriver.

text: Under tiden för Konkurrensverkets utredning har ET:s ägare överenskommit om ändringar, rörande exempelvis styrelsens sammansättning och krav på enhällighet vid vissa beslut. De ändringar som ET:s ägare kommit överens om är av sådan art att NHS inte längre besitter samma möjlighet att styra över ET:s affärsverksamhet.

text: NHS har inte ett ensamt eller gemensamt dominerande inflytande över ET i den mening som avses i

text: 3 kap. 28 §

text: KL och något förbud enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL kan därför inte riktas mot ET. Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket för närvarande inte skäl för fortsatt utredning avseende ET:s verksamheter.

text: Vid framtida ändringar, gällande befintliga eller tillkommande avtal eller annat som påverkar inflytandet över ET, kan ovanstående bedömning ändras.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Karin Roberts.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Uppsala kommun – avtal avseende varor, tjänster och byggentreprenader

text: Uppsala kommuns köp av tolktjänster och utbetalande av föreningsbidrag

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Ärendet inleddes efter att Konkurrensverket uppmärksammat en revisionsrapport gällande Uppsala kommun. Enligt rapporten skulle Uppsala kommun ha genomfört inköp över direktupphandlingsgränsen från tre olika leverantörer utan att detta upphandlats genom ett annonserat förfarande.

text: I utredningen har bland annat följande framkommit. Uppsala kommun har uppgett att utbetalningarna till två av leverantörerna gäller köp av tolktjänster till ett sammanlagt värde av 2 040 000 och att den sista ersättningen gäller föreningsbidrag till den ideella organisationen FUB-gården Tallkrogen till ett värde av 640 000 kr. Ersättning för utförandet av tolktjänsterna och föreningsbidragen betalades ut under perioden 1 januari och 31 juli 2014. Den 16 maj annonserades en upphandling av tolktjänster av Uppsala kommun. Den 1 oktober 2014 började ramavtalet att gälla.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket anser att ytterligare utredning inte är motiverad och att ärendet ska skrivas av. Bedömningen grundar sig på Konkurrensverkets prioriteringspolicy samt att det därtill saknas möjlighet att ansöka om upphandlingsskadeavgift för det fall att aktuella avtal skulle vara otillåtna direktupphandlingar.

text: Att ärendet skrivs av innebär inte att Konkurrensverket har tagit ställning till om agerandet är tillåtet.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Gustav Knopp.

text: Våra bedömningsgrunder

text: Vi bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i vår prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger vi in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen väger vi även in våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Stockholms läns landsting (SLL) – Avtal avseende medicinsk radiologi

text: Stockholms läns landsting – Avtal avseende medicinsk radiologi

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om Stockholms läns landstings avtal avseende medicinsk radiologi. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Joel Lack.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.


arendetyp: Företagsförvärv

bransch:
Media, kultur och underhållning
Teknik, IT och telekom

motpart: NEP Sweden AB , HDR Sweden AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Media, kultur och underhållning
Teknik, IT och telekom

title: NEP Sweden AB och HDR Sweden AB

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 435/2019 – NEP Sweden AB och HDR Sweden AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2019-10-17 (Dnr 435/2019)

text: Konkurrensverket lämnar NEP Sweden AB:s förvärv av ensam kontroll över HDR Sweden AB utan åtgärd.

text: Ta del av Konkurrensverkets avskrivningsbeslut

text: Anmälande företag

text: NEP Sweden AB, 556403-5706, Ranhammarsvägen 12−14, 168 67 Bromma Ombud: advokaten AA och biträdande juristen BB

text: Förvärvsobjekt

text: HDR Sweden AB, 556722-6922, Hangövägen 18, 115 41 Stockholm Ombud: advokaterna CC och DD

text: Saken

text: Anmälan enligt

text: 4 kap. 6 § konkurrenslagen (2008:579)

text: om företagskoncentration; tekniska produktionstjänster och uthyrning av tv-studior

text: Beslut

text: Den anmälda företagskoncentrationen

text: 1. Den 25 juni 2019 anmälde NEP Sweden AB (”NEP”) enligt

text: 4 kap. 6 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, förvärv av ensam kontroll över HDR Sweden AB (”HDR”) inklusive dotterbolag. Enligt aktieöverlåtelseavtal förvärvar NEP samtliga aktier i HDR från säljaren HD2 Holding AB. HDR och NEP benämns i det följande gemensamt som ”Parterna”.

text: 2. Den 30 juli 2019 beslutade Konkurrensverket att genomföra en särskild undersökning av företagskoncentrationen enligt

text: 4 kap. 11 §

text: KL. Skälet var att Konkurrensverket, mot bakgrund av de uppgifter som framkommit under den inledande fasen av utredningen, inte kunde utesluta att koncentrationen var ägnad att påtagligt hämma en effektiv konkurrens.

text: Behörighet att pröva företagskoncentrationen

text: 3. I enlighet med aktieägaravtal som ingåtts mellan NEP och säljaren HD2 Holding AB, förvärvar NEP samtliga aktier i, och därmed ensam kontroll över, HDR. Transaktionen medför en varaktig förändring av kontroll över HDR. Den anmälda transaktionen utgör därmed en företagskoncentration enligt

text: 1 kap. 9 §

text: KL.

text: 4. De berörda företagens sammanlagda omsättning översteg under föregående räkenskapsår en miljard kronor i Sverige. Vart och ett av företagen hade samma år en omsättning som översteg 200 miljoner kronor i Sverige. Företagskoncentrationen är därmed anmälningspliktig enligt

text: 4 kap. 6 §

text: KL och Konkurrensverket är behörigt att pröva koncentrationen.

text: Berörda företag

text: NEP Sweden AB

text: 5. NEP tillhandahåller tekniska tjänster för tv-produktioner. Erbjudandet består av uthyrning av utrustning, förmedling av frilansande personal samt tillhandahållande av tv-studior för tv-produktioner. NEP:s kunder återfinns både i och utanför Sverige. Kunderna består främst av programbolag, produktionsbolag och rättighetsinnehavare.

text: 6. NEP ingår i företagsgruppen NEP Group Inc. (”NEP Group”) som huvudsakligen tillhandahåller produktionstjänster avseende tvsändningar från större evenemang såsom galor, konserter, sportevenemang etcetera. NEP Groups europeiska verksamhet är baserad i Belgien, Danmark, Finland, Irland, Nederländerna, Norge, Storbritannien, Tyskland, Schweiz och Sverige. NEP Group kontrolleras ytterst av det amerikanska investmentbolaget Carlyle.

text: HDR Sweden AB

text: 7. HDR erbjuder tekniska produktionstjänster för tv-produktioner som genomförs antingen vid ett sport- eller nöjesevenemang eller i studiomiljö. Företagets erbjudande består av uthyrning av utrustning, förmedling av frilansande personal och tillhandahållande av tv-studior för tvproduktioner. HDR:s kunder består huvudsakligen av programbolag, produktionsbolag och rättighetsinnehavare. Kunderna till HDR finns främst i, men även utanför, Sverige.

text: 8. HDR är moderbolag i HDR-koncernen som ytterst kontrolleras av det svenska investmentbolaget Neqst Investment AB. HDR är etablerat i Sverige, samt genom dotterbolag i Danmark, Finland och Norge.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 9. Det föreligger horisontella samband mellan Parternas verksamheter då både NEP och HDR tillhandahåller tekniska produktionstjänster för vad som benämns Outside Boadcasting (”OB”), det vill säga tv-produktioner som sker utanför en studiomiljö, samt hyr ut tv-studior för tvproduktioner. Dessa horisontella samband har utgjort utgångspunkten för Konkurrensverkets koncentrationsprövning.

text: 10. Inom ramen för utredningen har Konkurrensverket inhämtat information från de berörda företagen, bland annat kund- och försäljningsdata. Konkurrensverket har även inhämtat uppgifter från svenska och utländska leverantörer som enligt Parterna tillhandahåller tekniska produktionstjänster för OB.

text: 11. Vidare har Konkurrensverket inhämtat information från flera kunder till NEP och HDR. Bland annat har Konkurrensverket begärt in upphandlings- och anbudsdata från perioden 2016−2019 från fyra av Parternas största kunder, samtliga med bas i Sverige. Därtill har Konkurrensverket inhämtat information från en branschorganisation.

text: Marknadsförhållanden

text: Värdekedjan för produktion av tv-innehåll

text: 12. Värdekedjan för produktion av tv-innehåll kan i korthet beskrivas enligt följande. Traditionellt är det produktionsbolag, exempelvis Meter Television, FremantleMedia, Baluba med flera, som producerar tv-innehåll – exempelvis färdiga program eller sändningar från evenemang – som sedan säljs till programbolag. Programbolagen, exempelvis TV4/Bonnier Broadcasting, Discovery, Sveriges Television (”SVT”) med flera, paketerar sedan tv-innehållet i en eller flera tv-kanaler. I nästa led säljer

text: programbolagen sina tv-kanaler till distributörer, exempelvis ComHem, Viasat, Telia med flera, som i sin tur ansvarar för att leverera dessa till tvtittarens skärm.

text: 13. Produktionsbolagen och i vissa fall programbolagen står för den innehållsmässiga produktionen, men vanligtvis anlitas en extern leverantör för den tekniska produktionen. Oftast innefattar teknisk produktion inspelning och mixning av bild och ljud samt i vissa fall även produktion av grafik.

text: 14. Leverantörer som tillhandahåller den tekniska produktionen anlitas av antingen produktionsbolag, programbolag eller i vissa fall rättighetsinnehavare, och har som uppdrag att tillhandahålla hela eller delar av den tekniska produktionen.

text: 15. Inspelningstekniken skiljer sig åt mellan olika typer av tv-innehåll. En skiljelinje går mellan å ena sidan produktion av filmer, tv-serier och reklam, och å andra sidan inspelning som sker i realtid (”live”), där det saknas möjlighet för omtagningar.

text: Tekniska produktionstjänster för Outside Broadcasting

text: 16. Som nämnts ovan tillhandahåller både NEP och HDR tekniska produktionstjänster för OB, som är produktioner som sker utanför en studiomiljö (”OB-produktioner”).

text: 17. Vid OB-produktioner används i normalfallet flera kameror för att spela in samma skeende simultant för att sedan sättas ihop till en färdig tv-signal. Det kan exempelvis vara tv-sändning från en fotbollsmatch, en gala eller en konsert.

text: 18. Inspelningen sker antingen ”live” eller ”live to tape”. ”Live to tape” innebär att inspelningen sker ”live”, men att sändningen inte nödvändigtvis sker vid den tidpunkten. Inspelningstekniken är densamma men vid ”live to tape”-produktioner finns andra möjligheter för efterhandsredigering.

text: 19. För att utföra tekniska produktionstjänster för OB krävs i huvudsak följande resurser:

text: a Produktionsresurser:

text: i Lösteknik, såsom kameror, linser, stativ, mikrofoner med mera.

text: ii Produktionspersonal, såsom kameramän, ljudtekniker med flera.

text: iii Kontrollrum, i vilket kamerornas bild- och ljudsignaler mixas till den slutliga bild som tittaren ser.

text: b Distributionsresurser:

text: i Kontribution, överföringskapacitet av tv-signal från inspelningsplatsen till kundens distributionscentral, vilket främst aktualiseras vid live-sändningar och inte vid inspelade upptagningar.

text: ii Distribution till tittaren/slutkonsumenten, som kan göras via marknätet, satellit, kabel, fast- eller mobilt bredband.

text: 20. Både NEP och HDR tillhandahåller tekniska produktionstjänster för OB som innefattar de tre produktionsresurserna; lösteknik, produktionspersonal och kontrollrum.

text: 21. Kunderna efterfrågar ofta produktionsresurser gemensamt som en helhetstjänst, men i vissa fall tillhandahåller kunden delar av resursförsörjningen själv. Distributionsresurser, alltså kontribution och distribution, tillhandahålls i regel av andra aktörer än de som tillhandahåller produktionsresurser.

text: 22. Endast en liten andel av den personal som normalt ingår vid tillhandahållandet av tekniska produktionstjänster för OB är anställd hos leverantören. En stor andel av personalen är frilansande och anlitas av leverantören på projektbasis.

text: 23. Huvuddelen av den lösteknik som en leverantör av tekniska produktionstjänster för OB tillhandahåller inom ramen för sina tjänster ingår i leverantörens egen så kallade ”teknikpool”, men det förekommer att leverantörer hyr kompletterande lösteknik av varandra eller av andra aktörer.

text: 24. Det finns tre typer av kontrollrumslösningar som används vid tekniska produktionstjänster för OB. Nedan följer en kort beskrivning av respektive lösning:

text: i OB-bussar (eller OB-enheter). En OB-buss är ett kontrollrum uppbyggt inuti ett fordon, exempelvis en lastbil, trailer eller skåpbil. OB-bussen körs till inspelningsplatsen och parkeras i nära anslutning till denna. OB-bussar har historiskt sett varit den dominerande kontrollrumslösningen vid OB-produktioner.

text: ii Ett så kallat ”flight case” eller ”flight pack” är ett modulärt kontrollrum som packas ned i lådor och anpassas för att transporteras till produktionsplatsen. Väl på inspelningsplatsen monteras utrustningen upp antingen i en lastbil eller på annan tillfällig plats på inspelningsplatsen.

text: iii Distansproduktion innebär att kontrollrummet inte är lokaliserat vid inspelningsplatsen, utan att ljud- och bildupptagning skickas via fiber från inspelningsplatsen till kontrollrummet där signalerna mixas ihop till en signal som skickas vidare för sändning.

text: 25. För samtliga kontrollrumslösningar behövs en så kallad Technical Operations Manager (TOM), som är en person som har ett helhetsansvar för att tekniken i kontrollrummet fungerar. I regel tillhandahålls TOM som en del av kontrollsrumslösningen.

text: 26. Den tekniska utvecklingen, framförallt utbyggnaden av fiber i Sverige, har medfört att förutsättningarna för att tillhandahålla tekniska produktionstjänster för OB genom distansproduktion har förbättrats. Exempelvis har många inspelningsplatser i Sverige, såsom idrottsarenor, i dag en utvecklad infrastruktur för fiber med hög överföringskapacitet. Utvecklingen har medfört att OB-bussar som kontrollrumslösning i viss utsträckning har ersatts av distansproduktion.

text: 27. Samma produktionsresurser krävs för tillhandahållande av tekniska produktionstjänster oavsett om produktionen sker i eller utanför en studiomiljö. I båda fallen krävs produktionspersonal, kontrollrum och lösteknik. I tv-studior finns i regel ett stationärt kontrollrum.

text: 28. Utöver Parterna finns det ett antal mindre leverantörer med säte i Sverige som tillhandahåller tekniska produktionstjänster för OB. Företagen Sportsground, Live Outside Broadcast Sweden och ON Q är exempel på sådana.

text: Uthyrning av tv-studior

text: 29. Utöver tekniska produktionstjänster för OB tillhandahåller Parterna även tv-studior som kan användas för tv-produktioner. NEP har en studiolokal, belägen i Spånga utanför Stockholm. HDR förfogar över två studiolokaler, en i Värtahamnen och en i Filmhuset i Stockholm.

text: 30. En tv-studio utgör i praktiken en lokal som vid varje enskilt produktionstillfälle utrustas utifrån kundens behov. Utöver själva studiolokalen erbjuder ofta den uthyrande aktören även produktionsteknik, men kunden kan även medföra egna produktionsresurser till studion.

text: 31. Andra aktörer i Sverige utöver Parterna som hyr ut tv-studior är exempelvis SVT, Red Bee Media Sweden och Warner Bros.

text: 32. De kunder som efterfrågar att hyra tv-studior är i första hand produktionsbolag, men även programbolag kan efterfråga att hyra tvstudior.

text: Bedömning

text: Ingripande mot företagskoncentrationer

text: 33. En företagskoncentration som prövas enligt

text: 4 kap. 1 §

text: KL ska förbjudas om den är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Vid prövningen av om en företagskoncentration ska förbjudas ska särskilt beaktas om den medför att en dominerande ställning skapas eller förstärks.

text: Relevant marknad

text: Inledning 34. Bedömningen av en företagskoncentration omfattar i regel definition av den relevanta produktmarknaden och geografiska marknaden. Marknadsdefinitionen är ett verktyg som kan användas för att finna och fastställa gränserna för konkurrensen mellan företag. Det huvudsakliga syftet med att definiera en marknad är att på ett systematiskt sätt fastställa vilka konkurrensmässiga begränsningar de berörda företagen utsätts för.

text: 35. Den relevanta produktmarknaden omfattar i första hand de produkter eller tjänster som köparna anser vara utbytbara, det vill säga sådana produkter eller tjänster som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. I de situationer då utbytbarheten på utbudssidan kan jämföras med utbytbarhet på efterfrågesidan vad gäller effektivitet och omedelbarhet kan även denna beaktas när marknaden definieras. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: Relevant produktmarknad 36. Parterna har anfört att deras verksamheter överlappar inom den relevanta produktmarknaden för tekniska produktionstjänster. En sådan relevant produktmarknad innefattar enligt Parterna ”tillhandahållandet av outsourcad teknisk utrustning, tjänster och personal för tv-produktioner till aktörer på tvmarknaden, dvs. produktionsbolag, programbolag och rättighetsinnehavare.”

text: 37. Som Parternas definition av den relevanta produktmarknaden får förstås, befinner sig aktörer som tillhandahåller någon av de produktionsresurser som används för utförande av tekniska produktionstjänster för OB i enlighet med punkt 19 a ovan samt kontributionstjänster på en och samma relevanta produktmarknad. Således skulle företag som hyr ut enbart lösteknik eller personal, eller som tillhandahåller kontributionstjänster, räknas som faktiska konkurrenter till Parterna.

text: 38. Konkurrensverkets utredning ger emellertid inte stöd för en sådan produktmarknad. Konkurrensverkets kontakter med kunder och aktörer visar i stället att olika aktörer har olika roller inom den bredare marknad som Parterna gör gällande.

text: 39. Utredningen visar att kunder på marknaden huvudsakligen efterfrågar tjänster som inbegriper ett helhetsansvar för den tekniska produktionen, även om leverantörerna av dessa tjänster inte förfogar över samtliga resurser själva. NEP och HDR, jämte ett antal andra leverantörer, kan i detta avseende möta kundernas efterfrågan genom att erbjuda helhetslösningar för tekniska produktionstjänster.

text: 40. Ett antal andra aktörer som Parterna angett som konkurrenter erbjuder emellertid inte något helhetsansvar för den tekniska produktionen, utan fokuserar exempelvis endast på uthyrning av endera teknisk utrustning, personal eller tillhandahållande av kontributionstjänster. Av kontakt med kunder har det framkommit att kunderna inte anser att dessa påstådda konkurrenters tjänster utgör substitut till de tjänster Parterna erbjuder. De påstådda konkurrenterna har därtill anfört att de inte anser sig konkurrera med Parterna. Det finns därmed omständigheter som talar för att den relevanta produktmarknaden skulle kunna innefatta tillhandahållande av helhetslösningar för tekniska produktionstjänster för OB, vilket skiljer sig från ren uthyrning av teknik eller personal och tillhandahållande av kontributionstjänster.

text: 41. Parternas marknadsdefinition gör ingen skillnad på vilken kontrollrumslösning som används vid produktionen. Som framgår av punkt 24 används huvudsakligen tre former av kontrollrumslösningar vid tekniska produktionstjänster, det vill säga OB-bussar, distansproduktion med stationära kontrollrum och ”flight cases”.

text: 42. Konkurrensverkets utredning visar att kunder i olika grad betraktar de tre kontrollrumslösningarna som utbytbara, beroende på vilken typ av produktion som genomförs, samt att de tre olika sätten att tillgodose efterfrågan på kontrollrum skiljer sig och sker under delvis olika konkurrensbetingelser.

text: 43. OB-bussar, som traditionellt sett varit den dominerande kontrollrumslösningen, är enkla att förflytta och invändigt färdigmonterade inför respektive produktion. En sådan lösning kräver att kontrollrumspersonal finns på inspelningsplatsen. Därtill är OB-bussar samlokaliserade med tv-produktionen, vilken underlättar dialog mellan olika delar av tv-produktionen. Signalen från en OB-buss är färdigmixad och kan skickas via fiber eller satellit till kunden för vidaredistribution till tv-tittare. OB-bussar kan dock vara sämre lämpade för vissa inspelningsplatser.

text: 44. För distansproduktion används ett kontrollrum som inte finns på inspelningsplatsen. Det innebär att tillgången till fiberkapacitet blir en faktor för att kunna direktöverföra signaler från lösteknik såsom kameror och ljud som finns på inspelningsplatsen, så att dessa kan mixas i kontrollrummet. Vidare medför en distanslösning att den tekniska personalen i kontrollrummet inte är på inspelningsplatsen och kan interagera med produktionsteamet eller med inspelningspersonalen.

text: 45. Vad gäller ”flight cases” talar Konkurrensverkets utredning för att dessa ofta har en mer begränsad teknisk kapacitet än OB-bussar, i form av antalet kameraanslutningar, samt att de behöver iordningställas på inspelningsplatsen. Utredningen ger stöd för att ”flight cases” exempelvis används när det kan vara svårt eller dyrt att transportera en OB-buss till inspelningsplatsen.

text: 46. Vidare visar Konkurrensverkets utredning att OB-produktioner kan variera när det gäller omfattning och komplexitet. Kunder ställer därför olika krav på leverantörens kompetens och kapacitet. Detta gäller bland annat antalet kameror och mängden personal som krävs för den tekniska produktionen. OB-bussar har en standardkapacitet, där mindre bussar kan hantera färre kameror och större bussar kan hantera fler kameror. Produktioner som kräver omfattande tekniska och personella resurser är exempelvis Melodifestivalen, landskamper i hockey och fotboll eller skidskyttetävlingar.

text: 47. Flera konkurrenter till Parterna i Sverige har anfört att de i dagsläget saknar OB-bussar med kapacitet för att konkurrera om de mest omfattande och komplexa produktionerna. Att konkurrensvillkoren skiljer mellan större och mindre OB-produktioner framgår även i en kunds

text: ramavtalsupphandling, där färre leverantörer lagt anbud på de delar av ramavtalet som omfattar större OB-bussar. Större OB-bussar kräver även mer betydande investeringar vid inköp. Ett antal kunder menar därför att konkurrensförhållanden för inköp av tekniska produktionstjänster för OB skiljer sig åt mellan omfattande, komplicerade produktioner och mindre, enklare OB-produktioner.

text: 48. Parternas marknadsdefinition inkluderar även programbolagens interna tekniska produktion, som sker för programbolagens egna tv-produktioner. Det är med andra ord fråga om tjänster som är vertikalt integrerade i programbolagens egen verksamhet och som de inte erbjuder på den öppna marknaden. Enligt Konkurrensverket är möjligheten för en aktör att använda egna resurser för endast intern produktion inte något som beaktas för marknadsavgränsningen, även om sådana omständigheter kan ha betydelse för andra delar av koncentrationsprövningen.

text: 49. Sammantaget finns det flera omständigheter som talar för att Parternas marknadsavgränsning är för bred och att relevant produktmarknad snarare borde omfatta helhetslösningar för OB-produktioner. Därutöver finns även vissa omständigheter som talar för en indelning av marknaden utifrån typen av kontrollrumslösning respektive omfattningen och komplexiteten av OB-produktionen. För Konkurrensverkets beslut i ärendet har det dock inte varit nödvändigt att slutgiltigt definiera den relevanta produktmarknaden avseende tekniska produktionstjänster för OB.

text: 50. Parterna har även redovisat en separat marknad för tillhandahållande av tv-studior som innefattar uthyrning av studiolokaler bland annat för tvproduktioner. En tv-studio är stationär, och när den hyrs ut för inspelningsändamål finns kontrollrummet vanligtvis beläget i direkt anslutning till studion. Detta kan skiljas från inspelning som sker utanför en studiomiljö. Under Konkurrensverkets utredning har det inte framkommit några omständigheter som talar emot en sådan avgränsning av produktmarknaden för tv-studior. Den exakta marknadsavgränsningen avseende uthyrning av tv-studior kan dock lämnas öppen.

text: Relevant geografisk marknad 51. Parterna har anfört att den relevanta geografiska marknaden för tekniska produktionstjänster är vidare än Sverige och att den sannolikt omfattar hela Europa. Parterna har som grund för sin bedömning huvudsakligen anfört att transportkostnaderna är låga, att utländska aktörer i dag är verksamma i Sverige samt att Parterna med sina svenska resurser bedriver betydande verksamhet utomlands.

text: 52. Av utredningen framgår att kunder utifrån ett efterfrågeperspektiv föredrar leverantörer som talar det lokala språket. Därtill finns en historik bland svenska kunder att vända sig till svenska leverantörer. Konkurrensverkets utredning visar att svenska kunder i begränsad omfattning har upparbetade relationer med någon utländsk leverantör och att de flesta svenska kunder endast har begränsad kännedom om vilka potentiella utländska leverantörer de skulle kunna vända sig till.

text: 53. Från ett utbudsperspektiv har det vidare framkommit att utländska leverantörer utan betydande verksamhet i Sverige har låg kännedom om den svenska marknaden samt att kostnader i samband med transporter är av betydelse. Dessa omständigheter utgör en begränsning när det gäller vilket konkurrenstryck utländska leverantörer kan utöva på leverantörer baserade i Sverige. Konkurrensverkets analys av upphandlings- och anbudsdata för tekniska produktionstjänster för OB från fyra av Parternas största kunder under perioden 2016–2019 stärker denna uppfattning.

text: 54. Konkurrensverkets utredning har samtidigt visat att det inte föreligger några betydande tekniska eller regulatoriska hinder som begränsar utländska leverantörer från att bedriva verksamhet i Sverige samt att flera utländska leverantörer har utfört uppdrag i Sverige. Det faktum att utländska leverantörer utför uppdrag i Sverige medför dock inte nödvändigtvis att leverantörernas hemländer ska inkluderas i den relevanta geografiska marknaden.

text: 55. Sammantaget talar utredningen för att den geografiska marknaden för tekniska produktionstjänster för OB utgörs av Sverige. De utländska leverantörernas uppdrag i Sverige är inte av sådan omfattning att det konkurrenstryck som de utövar är tillräckligt betydande och omedelbart för att utvidga den geografiska marknaden. Emellertid kan denna omständighet få betydelse för andra delar av koncentrationsprövningen.

text: 56. Parterna har vidare angett att marknaden för tv-studior är nationell. Det har inte framkommit några omständigheter som talar emot Parternas avgränsning av den relevanta geografiska marknaden för tv-studior.

text: 57. För Konkurrensverkets beslut har det emellertid inte varit nödvändigt att slutgiltigt definiera den relevanta geografiska marknaden för vare sig tekniska produktionstjänster för OB eller uthyrning av tv-studior.

text: Koncentrationens effekter

text: Inledning 58. Konkurrensverket har att bedöma om den anmälda företagskoncentrationen är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller

text: utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det, jämför

text: 4 kap. 1 §

text: KL.

text: 59. Vid bedömningen av en koncentrations inverkan på konkurrensen ska de konkurrensvillkor som blir följden av den anmälda koncentrationen jämföras med de villkor som skulle ha rått om koncentrationen inte hade genomförts.

text: 60. Faktorer som kan ha betydelse för bedömningen av en koncentrations effekter är bland annat de berörda företagens marknadsställning, leverantörernas och konsumenternas valmöjligheter, hinder för inträde på marknaden, utvecklingen av tillgång och efterfrågan på de aktuella varorna eller tjänsterna samt förekomsten av faktisk eller potentiell konkurrens. Sådana faktorer, som inte nödvändigtvis är avgörande var och en för sig, kan ha betydelse för huruvida det är troligt att en koncentration orsakar betydande konkurrenshämmande effekter.

text: Marknadsandelar 61. Marknadsandelar och marknadskoncentration är första indikationer på marknadsstrukturen och den betydelse de samgående parterna och deras konkurrenter har i konkurrenshänseende.

text: 62. Som framgått ovan finns det flera omständigheter som talar för att den relevanta produktmarknaden för tekniska produktionstjänster för OB är snävare än den som Parterna gjort gällande.

text: 63. I enlighet med de överväganden som framförts ovan under avsnittet om relevant produktmarknad, punkterna 38−49, har Konkurrensverket därför beräknat marknadsandelar för ett antal potentiella produktmarknader.

text: 64. En av de marknadsavgränsningar Konkurrensverket övervägt är helhetslösningar för OB-produktioner vilket inkluderar lösteknik, kontrollrumslösning och, helt eller delvis, personal. Med utgångspunkt i helhetslösningar har Konkurrensverket även beräknat marknadsandelar utifrån olika typer av kontrollrumslösningar samt OB-produktionens komplexitet och omfattning.

text: 65. Det ska inledningsvis framföras att det saknas tillförlitligt dataunderlag för att med säkerhet kunna beräkna marknadsandelar för någon av de

text: potentiella marknadsavgränsningar som Konkurrensverket övervägt. Främst beror detta på att tillförlitlig data om totalmarknadens storlek saknas. Därtill har det visat sig vara förenat med stora svårigheter för Parterna och andra marknadsaktörer att härleda hur stor del av sin verksamhets omsättning som är hänförlig till specifika typer av tjänster eller uppdrag.

text: 66. På samtliga potentiella marknader som Konkurrensverket har utrett överstiger Parternas gemensamma marknadsandel väsentligt en sådan nivå som kan indikera att konkurrensproblem kan uteslutas. De gemensamma marknadsandelarna för samtliga potentiella marknader är snarare på en sådan nivå som talar för att en dominerande ställning skapas eller förstärks.

text: 67. Konkurrensverkets utredning visar att Parterna, oavsett exakt marknadsavgränsning enligt Konkurrensverkets överväganden i punkterna 38−49, utgör de två största leverantörerna i Sverige, med betydande marknadsandelar avseende helhetslösningar för tekniska produktionstjänster för OB. De övriga leverantörerna på de potentiella produktmarknaderna har betydligt lägre marknadsandelar. Konkurrensverkets bedömning av marknadsandelarna är i linje med vad marknadsaktörer har uppskattat.

text: 68. Gällande en potentiell marknad för uthyrning av tv-studior uppskattar Parterna sin gemensamma marknadsandel till [20–25] procent. NEP:s marknadsandel är emellertid marginell och koncentrationen innebär därför ingen större förändring av Parternas sammanlagda marknadsandel. Under Konkurrensverkets utredning har det inte framkommit några uppgifter som talar för att Parternas gemensamma marknadsandel skulle vara märkbart högre än vad Parternas uppskattat.

text: Konkurrenstryck mellan Parterna 69. För bedömningen av en koncentrations effekter beaktas bland annat hur nära konkurrenter parterna är och graden av konkurrenstryck de utövar på varandra. Ju högre graden av utbytbarhet är mellan de samgående företagens produkter, desto mer troligt är det att de samgående företagen kommer att höja sina priser betydligt.

text: 70. Förutom av NEP och HDR tillhandahålls tekniska produktionstjänster för OB framförallt av några mindre, svenska leverantörer. Utredningen visar att Parternas eller andra leverantörers tjänster som sådana, eller utförandet av dessa, inte skiljer sig åt i någon betydande bemärkelse. Däremot visar utredningen att omfattningen av resurser som olika leverantörer har, samt omfattningen och komplexiteten på de uppdrag som olika leverantörer åtar sig, varierar.

text: 71. Flera kunder har anfört att valet av leverantör för omfattande och komplexa tekniska produktionstjänster för OB i Sverige främst, och i många fall enbart, står mellan NEP och HDR, samt att Parterna är de enda leverantörerna som kan ta sådana uppdrag. Denna bild styrks av de konkurrenter till Parterna som Konkurrensverket har varit i kontakt med.

text: 72. För bedömning av hur nära konkurrenter NEP och HDR är har Konkurrensverket analyserat upphandlings- och anbudsdata från fyra kunder till Parterna under perioden 2016−2019. Analysen omfattar en delmängd av det totala antalet OB-produktioner som konkurrensutsatts under denna period. De kunder vars upphandlings- och anbudsunderlag ligger till grund för Konkurrensverkets analys motsvarar [40−50] procent av respektive parts omsättning under perioden 2016−2018. Det bör även framhållas att många uppdrag i Sverige tilldelas utan någon konkurrensutsättning.

text: 73. Konkurrensverkets analys av upphandlings- och anbudsdata visar att Parterna möter varandra i den absoluta merparten av sådana uppdrag som konkurrensutsätts. Vid de tillfällen NEP har deltagit i upphandlingen är HDR den vanligast förekommande konkurrerande anbudslämnaren och vice versa. En närmare analys av de upphandlingar som NEP respektive HDR har vunnit visar också att den av Parterna som inte vunnit upphandlingen ofta blivit rankad som tvåa.

text: 74. Vidare visar Konkurrensverkets analys av upphandlings- och anbudsdata att andra aktörer än Parterna i betydligt lägre omfattning deltar i upphandlingar. Konkurrensverkets analys ger också stöd för att ju mer omfattande uppdragen är i termer av krav på antalet kameror, desto färre är antalet leverantörer utöver Parterna som lämnar anbud samt tilldelas uppdrag.

text: 75. Sammantaget visar Konkurrensverkets utredning att NEP och HDR är nära konkurrenter vad avser tekniska produktionstjänster för OB och i synnerhet vad avser omfattande och komplexa OB-produktioner.

text: Konkurrenshämmande effekter 76. En koncentration kan påtagligt hämma den effektiva konkurrensen på en marknad genom att den eliminerar ett betydande konkurrenstryck som en eller flera aktörer varit utsatta för. Den mest direkta effekten av en koncentration är att konkurrensen mellan de samgående företagen försvinner. Minskningen av konkurrenstrycket skulle kunna leda till betydande prishöjningar på den relevanta marknaden.

text: 77. Parternas gemensamma marknadsandel och särskilt det begränsade överlappet på en potentiell marknad för uthyrning av tv-studior ger inte upphov till någon farhåga om att koncentrationen skulle vara ägnad att påtagligt hämma en effektiv konkurrens avseende uthyrning av tv-studior. I den fortsatta framställningen behandlas därför inte denna marknad vidare.

text: 78. I fråga om tekniska produktionstjänster för OB har Konkurrensverkets utredning visat att koncentrationen omfattar de två största leverantörerna i Sverige. Efter koncentrationens genomförande kommer NEP att få en betydande marknadsandel. NEP stärker sin ställning på marknaden samtidigt som kundernas möjlighet att konkurrensutsätta NEP och HDR mot varandra elimineras. Således skulle den anmälda koncentrationen, i avsaknad av potentiellt motverkande faktorer, kunna leda till konkurrenshämmande effekter. Det gäller i synnerhet avseende omfattande och komplexa OB-produktioner.

text: Motverkande faktorer 79. För att bedöma de förutsebara effekterna av en koncentration på de relevanta marknaderna analyseras de eventuella konkurrenshämmande effekterna av en koncentration och relevanta motverkande faktorer, såsom till exempel marknadsinträde och motverkande köparmakt.

text: 80. När det är tillräckligt enkelt att komma in på en marknad är det inte troligt att en koncentration riskerar att hämma konkurrensen i någon betydande utsträckning. För att ett potentiellt marknadsinträde ska anses utöva ett tillräckligt konkurrenstryck på de samgående parterna, måste det visas att inträde är troligt, snabbt och tillräckligt för att hindra eller omintetgöra eventuella konkurrenshämmande effekter av koncentrationen. Faktorer

text: som försvårar marknadsinträde kan ta sig olika uttryck, exempelvis i form av rättsliga hinder, tekniska hinder och strategiska inträdeshinder.

text: 81. De konkurrenshämmande effekter som en koncentration riskerar att medföra kan i vissa fall även uppvägas av motverkande köparmakt. Med motverkande köparmakt avses den förhandlingsstyrka kunder har vid förhandlingar i kraft av sin storlek, sin kommersiella betydelse för säljaren och sin förmåga att byta till alternativa leverantörer. Motverkande köparmakt föreligger om en kund på ett trovärdigt sätt skulle kunna hota med att inom en rimlig tid tillgripa alternativa leveranskällor om leverantörerna skulle försämra leveransvillkoren.

text: 82. Konkurrensverkets utredning har inte visat att det föreligger betydande rättsliga eller regulatoriska hinder (exempelvis licenser eller tariffer etcetera) för att starta och bedriva verksamhet för tillhandahållande av tekniska produktionstjänster för OB i Sverige.

text: 83. Utredningen visar vidare att den teknik som används vid OBproduktioner är standardiserad inom Europa, och att samma typ av teknik används av svenska aktörer såväl som av aktörer i övriga Europa.

text: 84. I Sverige använder sig leverantörer av tekniska produktionstjänster för OB i hög utsträckning av frilansande personal. Denna personal hyrs in på projektbasis och är oförhindrad att arbeta för flera konkurrerande uppdragsgivare.

text: 85. Under utredningen har marknadsaktörer framfört att investeringar i teknik för OB-produktioner är omfattande och kostsamma. Framförallt gäller detta investeringar i OB-bussar och kameror. Det har samtidigt framkommit att det finns en växande andrahandsmarknad för OB-bussar, samt att möjligheter finns till att långtidsleasa OB-bussar. Enligt marknadsaktörer finns det även möjlighet att hyra lösteknik och kameror. Detta medför att en ny leverantör inte nödvändigtvis behöver investera i ny OB-teknik för att träda in.

text: 86. Vad avser transportkostnader visar utredningen att en lokal leverantör typiskt sett har en transportkostnadsfördel i förhållande till en utländsk leverantör, men att fördelen inte nödvändigtvis behöver vara betydande. Därtill utgör utländska leverantörers transportkostnader för att utföra uppdrag i Sverige en mindre del av den totala produktionskostnaden.

text: 87. Även utländska leverantörer kan vända sig till svensk frilanspersonal, vilket innebär att de kan undvika resekostnader samt att betydelsen av en eventuell språkbarriär, som påpekats av vissa marknadsaktörer, minskas.

text: 88. Utländska leverantörer har vid flera tillfällen utfört uppdrag av varierande storlek i Sverige, i huvudsak på uppdrag av utländska kunder. Två exempel är tv-sändningen från tennisturneringen Swedish Open 2019 som producerades av tyska GIP Media och sändningen från orienterings-VM i Strömstad 2016 som producerades av tjeckiska Reckord. Flera av de utländska leverantörer som utfört uppdrag i Sverige är etablerade aktörer i Europa. Dessa leverantörer har befintliga produktionsresurser i form av till exempel OB-bussar, och de har erfarenhet av att utföra produktioner i andra länder än i sina respektive hemländer.

text: 89. Vidare har utredningen visat att det krävs en viss lägsta produktionsvolym, ofta mätt i antal produktionsdagar per månad, för att ett inträde ska vara lönsamt. Detta gäller i synnerhet om den inträdande aktören inte redan har gjort investeringar i utrusning. Ett alternativ för en leverantör att etablera en basvolym i Sverige kan således vara att vinna ett större kontrakt, där en viss produktionsvolym garanteras över en viss tid. Det finns ett antal potentiella sådana kontrakt i Sverige, exempelvis produktion av travsändningar, svenska hockeyligan (SHL) eller fotbollsallsvenskan. Även andra produktioner, såsom regelbundna nöjesproduktioner, skulle kunna vara aktuella för en leverantör att utföra för att successivt nå en tillräcklig basvolym.

text: 90. Vid Konkurrensverkets kontakt med utländska leverantörer har det framkommit att flera av dessa är intresserade av att utföra uppdrag i Sverige, givet att uppdragen omfattar tillräckligt stora produktionsvolymer och är lönsamma. Två utländska leverantörer har under utredningen uppgett att de på grund av den aktuella koncentrationen börjat undersöka möjligheterna att utföra uppdrag i Sverige.

text: 91. Flera kunder har även framfört att de skulle överväga att vända sig till utländska leverantörer om priserna för tekniska produktionstjänster skulle öka efter koncentrationens genomförande. Under Konkurrensverkets utredning har det framkommit att svenska kunder hittills sökt sig till utländska leverantörer i ytterst begränsad utsträckning, eftersom de ansett att det funnits åtminstone två tillräckliga alternativ, NEP och HDR, i Sverige. Det kan därför förväntas att svenska kunder efter koncentrationen får starkare incitament att anlita utländska leverantörer, eller i vart fall konkurrensutsätta Parterna på ett sätt som de inte hittills haft anledning att göra. Detta gäller i synnerhet de stora och avancerade kunder som står för en väsentlig del av efterfrågan inom det marknadssegment där en

text: farhåga om konkurrensproblem till följd av koncentrationen främst har identifierats.

text: 92. Det har inte framkommit några omständigheter som talar för att det föreligger betydande praktiska svårigheter för kunder att byta leverantör av tekniska produktionstjänster för OB. Utredningen visar att det förekommer byten av leverantör, samt att en och samma kund generellt använder sig av olika leverantörer för olika uppdrag.

text: 93. Stora kunder kan också förväntas ha möjlighet att, i inte oväsentlig utsträckning, underlätta ett inträde från en ny aktör. Sådana kunder efterfrågar relativt stora produktionsvolymer som potentiellt skulle kunna utgöra tillräcklig basvolym för en ny leverantör.

text: 94. Det finns tidigare exempel på hur såväl nya som befintliga leverantörer har expanderat eller trätt in på nya geografiska marknader. I Sverige etablerade sig HDR bland annat genom att företaget 2009 tilldelades ett stort produktionsuppdrag för travsändningar, delvis på grund av att en kund vid tillfället var missnöjd över den då rådande konkurrenssituationen. Parterna har även anfört exempel där NEP etablerat sig på nya geografiska marknader på liknande sätt. Exempelvis har NEP kunnat etablera verksamhet i Schweiz genom att vinna kontrakten för produktionen av den schweiziska fotbollsligan, och i Italien genom att vinna kontraktet för produktionen av fotbollslagen Lazio och Romas matcher i Serie A.

text: 95. Sammantaget visar utredningen att det föreligger motverkande faktorer som kan förväntas dämpa de potentiellt konkurrenshämmande effekter som koncentrationen skulle kunna ge upphov till. I synnerhet utländska leverantörer har förutsättningar att träda in på en svensk marknad, och efter koncentrationen kan kunder förväntas ha såväl incitament som möjlighet att konkurrensutsätta Parterna. Förutsättningarna för marknadsinträde är särskilt goda avseende den del av efterfrågan där Parternas gemensamma marknadsställning är som starkast, det vill säga inom omfattande och komplexa OB-produktioner.

text: Sammanfattande bedömning och slutsats

text: 96. Konkurrensverkets utredning talar för att den relevanta produktmarknaden sannolikt är snävare än vad Parterna gör gällande. Flera omständigheter talar för en relevant produktmarknad som avser helhetslösningar för tekniska produktionstjänster för OB. Det finns även vissa omständigheter som talar för en ytterligare indelning av produktmarknaden utifrån kontrollrumslösning respektive omfattning och komplexitet av OB-produktionen. Avseende relevant geografisk

text: marknad talar Konkurrensverkets utredning för att denna är nationell och således omfattar Sverige.

text: 97. Koncentrationen innebär att en av marknadens två största aktörer avseende tekniska produktionstjänster för OB förvärvas av den andra stora aktören. Detta gäller på samtliga potentiella produktmarknader som Konkurrensverket övervägt. Vidare visar utredningen att Parterna är nära konkurrenter och att det finns få alternativa leverantörer i Sverige, i synnerhet när det gäller mer omfattande och komplexa OB-produktioner. Konkurrensverkets utredning indikerar mot denna bakgrund att koncentrationen skulle kunna ge upphov till konkurrenshämmande effekter, särskilt avseende omfattande och komplexa OB-produktioner.

text: 98. Konkurrensverkets utredning visar dock att det finns faktorer som motverkar de potentiellt konkurrenshämmande effekterna av koncentrationen. Det finns förutsättningar och intresse för utländska leverantörer att träda in i Sverige samtidigt som kunder, särskilt de som efterfrågar mer omfattande och komplexa tekniska produktionstjänster för OB, i högre utsträckning har incitament att vända sig till utländska aktörer för att konkurrensutsätta NEP och HDR efter koncentrationen. Förutsättningarna för ett potentiellt marknadsinträde kan förväntas disciplinera NEP och HDR, oavsett om ett sådant marknadsinträde faktiskt sker.

text: 99. Med beaktande av samtliga omständigheter som framkommit under utredningen är Konkurrensverkets sammantagna bedömning att koncentrationen inte är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens i landet eller en väsentlig del av det.

text: 100. Koncentrationen ska, med beaktande av vad som anförts ovan, lämnas utan åtgärd.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Patrik Jarelius Persson.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Uddevalla kommun

title: Uddevalla kommun – byggnation och hyra av skola i Ljungskile

text: Uddevalla – byggnation och hyra av skola i Ljungskile

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har genom vår omvärldsbevakning noterat att ni ska ha ingått ett hyresavtal avseende byggande och hyra av en skola i Ljungskile. Konkurrensverket valde att öppna upp ett tillsynsärende för att närmare utreda omständigheterna kring hyresavtalet. Ärendet prioriterades tillsammans med flera liknande ärenden.

text: Av utredningen i ärendet framgår bl.a. följande. Uddevalla kommun har tecknat ett samverkansavtal, ett fastighetsöverlåtelseavtal och tre hyresavtal.

text: Samverkansavtalet tecknades den 17 mars 2020 med Hemsö Fastighets AB (Hemsö) och omfattar en överenskommelse om samverkansmodell för nuvarande och kommande projekt, ny- och ombyggnation. Samverkansavtalet ger Hemsö en exklusive rätt till att, direkt eller indirekt genom dotterbolag, förvärva de i avtalet listade samhällsfastigheterna, däribland fastigheterna för Ljungskileskolan.

text: Fastighetsöverlåtelseavtalet tecknades den 16 juni 2022 med Hemsö Dona Fastigheter AB (Hemsö Dona), helägt dotterbolag till Hemsö, och omfattar överlåtelse och försäljning av visst markområde, infattande fastigheterna för Ljungskileskolan.

text: Hyresavtalen tecknades den 16 juni 2022 med Hemsö Dona och omfattar tillfällig hyra av befintlig byggnad för Ljungskileskolan årskurs F-6, i väntan på ny byggnad, hyra av ny byggnad för Ljungskileskolan årskurs F-6 och hyra av ny byggnad för Ljungskileskolan årskurs 7-9 inklusive idrottshall.

text: Skäl för beslutet

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att ett ställningstagande i detta ärende inte kommer ge den vägledning som vi förutsåg när vi prioriterade ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef, Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunnig jurist, Anna Wallgren.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.


title: Oskäliga priser - hyra för postbox

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - avgiftshöjning för hyra av postboxar

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 26 april 2001 anfört klagomål över Postens kraftiga avgiftshöjning beträffande hyra av postboxar.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. För att verket skall utreda ett klagomål och pröva det aktuella agerandet med stöd av KL förutsätts normalt att agerandet påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den berörda varu- eller tjänstemarknaden.

text: Enligt

text: 19 §

text: KL finns ett flertal förfaranden som kan vara missbruk av en dominerande ställning och som är förbjudna enligt lagen. Ett sådant missbruk kan vara att ett dominerande företag påtvingar en kund oskäliga inköps- eller försäljningspriser, s.k. överprissättning. En prövning enligt KL i sådant fall får bl.a. anses omfatta en analys som visar om priset står i rimlig relation till den berörda tjänstens ekonomiska värde. [1] En annan fråga som aktualiseras är fastställande av relevanta marknader och hur Postens m.fl. aktörers distribution av brev m.m. mot särskild avgift skall beaktas i sammanhanget. [2]

text: I detta fall kan noteras att Posten enligt

text: postlagen (1993:1684)

text: inte har skyldighet att tillhandahålla postboxar. Uthyrning av postboxar omfattas inte heller av någon prisreglering från det allmännas sida. Här gäller således fri prissättning, dvs. företagen själva bestämmer vilka priser som skall gälla på området. I Konkurrensverkets rapport Avreglerade marknader i Sverige - en uppföljning (

text: ), som gjorts på uppdrag av regeringen, redovisas närmare vad som gäller enligt

text: postlagen

text: och

text: postförordningen (1993:1709)

text: . Vidare analyseras i rapporten villkoren för tillträde till den postala infrastrukturen och bl.a. systemet med postboxar.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Konkurrensverket vill påminna om att när verket i ett visst fall beslutar att inte meddela något åläggande enligt

text: 23 §

text: KL uppkommer en subsidiär talerätt. Den innebär att de berörda företagen får väcka talan vid Marknadsdomstolen och begära att domstolen meddelar ett åläggande.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Kopia till:

text: Posten

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

text: [1] Frågor som rör oskäliga affärsvillkor, konkurrensreglerna och beslut av EG-domstolen utvecklas i

text: Konkurrenslagen

text: - en kommentar (Carlsson m.fl.; s. 246 f.).

text: [2] Konkurrensverket har i beslut med dnr 683/94, 1136/94, 389/96 och 928/97 behandlat konkurrensfrågor med koppling till postboxsystemet.


motpart: Arrow Läkemedel AB

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - läkemedel

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Ärendet

text: Klaganden gör gällande att Merck Sharp & Dhome AB missbrukat sin dominerande ställning i strid mot

text: 19 § konkurrenslagen

text: i samband med Läkemedelsverkets beslut om utbytbarhet av läkemedel enligt lagen (

text: ) om läkemedelsförmåner m.m.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket skall utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att avskriva ärendet från vidare handläggning kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Monica Widegren. Föredragande har varit Pamela Hansson.

text: Monica Widegren Pamela Hansson

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


title: Gnesta kommun – köp inom LUF-verksamheten

text: Gnesta kommun – inköp inom VA-verksamhet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi har systematiskt granskat er inköpsverksamhet (en fördjupad upphandlingsgranskning). Granskningen har i detta fall inneburit att vi har begärt bokföringsinformation elektroniskt från er. Vi har därefter jämfört ett antal av era inköp med vilka upphandlingsförfaranden som ni har genomfört. Vi valde att bland annat titta närmare på om ett antal av era inköp inom VA-verksamheten följer LOU.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp inom VA-verksamheten. Vi skriver därför av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Ni har uppgett att era inköp inom VA-verksamheten har avsett direktupphandlingar för att åtgärda akuta brister avseende arbetsmiljö och dricksvatten. Enligt vår bedömning i den granskningsrapport som sammanfattade den fördjupade upphandlingsgranskningen har det därför sannolikt varit nödvändigt för er att ingå avtalen. Ett fullständigt ställningstagande till om direktupphandlingarna har varit otillåtna skulle kräva en omfattande utredning av om ni hade kunnat förutse den aktuella brådskan. Vi bedömer utifrån vår prioriteringspolicy att detta inte är motiverat sett till det resultat som skulle kunna

text: uppnås. Det saknas därför skäl som att fortsatt utreda era inköp inom VAverksamheten.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Dick Moberg.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


title: Karolinska Universitetssjukhuset – Avtal om köp av flyttjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi uppmärksammade att ni ingått ett avtal om konsulttjänster för aktiveringen av Nya Karolinska Sjukhuset. Avtalet ingicks utan föregående annonsering och avsåg stöd, rådgivning och metod för hur det nya sjukhuset skulle driftsättas. Vi prioriterade att påbörja en utredning av ert agerande för att avgöra om avtalet ingåtts på rätt sätt enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att det fortfarande skulle krävas omfattande utredning för att kunna fastställa om ert agerande varit i strid med upphandlingslagstiftningen. Eftersom sista dagen för att lämna in en ansökan om upphandlingsskadeavgift har passerats och eftersom förhållandena i ärendet inte är sådana att de motiverar ett tillsynsbeslut väljer vi att inte lägga ned ytterligare utredningsinsatser.

text: _____________________________ -25 -065 1 02 , 08-24 55 43 .1 v1 , 4 40 KKV1

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


beslutstyp: Stämningsansökning Avskrivning

motpart: ASSA Sverige AB,  Prokey AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Trygghet och säkerhet

title: ASSA Sverige AB, Prokey AB

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 437/2013 – ASSA Sverige AB och Prokey AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2013-07-12 (Dnr 437/2013)

text: Yrkade att ASSA Sverige vid vite om 100 miljoner kronor skulle förbjudas att förvärva ensam kontroll över Prokey.

text: Ta del av Konkurrensverkets stämningsansökan

text: Stockholms tingsrätt (STR)

text: 2013-10-03 (T10470-13)

text: Målet avskrevs efter att Konkurrensverket återkallat sin talan, då ASSA Sverige valde att inte fullfölja köpet.

text: AA BB


motpart: Jämtkraft AB

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Jämtkraft AB – uppförande av huvudkontor och driftcentral

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra.

text: Ärendet öppnades efter att Konkurrensverket hade uppmärksammat att ni hade bildat ett joint venture-bolag tillsammans med NP3 fastigheter AB i syfte att uppföra ett nytt huvudkontor och driftcentral, samt att ni hade ingått hyresavtal med joint venture-bolaget. Av era svar har det bland annat framgått att ni bedömt att delar av transaktionen har kunnat undantas från upphandling enligt lagen (

text: ) om upphandling inom försörjningssektorerna (LUF). Vidare har det framgått att ni tillsett att NP3 upphandlade byggentreprenadarbetena för uppförandet av byggnaden enligt LUF. Utredningen har fokuserat på om det funnits fog för er uppfattning att detta varit tillåtet.

text: Vi har tagit ställning till om ytterligare utredningsåtgärder står i proportion till utsikten att kunna konstatera en överträdelse. Mot bakgrund av vad som framkommit i utredningen anser vi att det inte föreligger tillräckliga skäl för att vidta ytterligare utredningsåtgärder. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi har inte tagit ställning till om ert förfarande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.


motpart: Mälarenergi

title: Mälarenergi

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, dnr 438/2011 – Mälarenergi

text: Konkurrensverkets stämningsansökan

text: 2011-07-22 (Dnr 438/2011)

text: Yrkande om att Mälarenergi Stadsnät AB ska förbjudas att bedriva säljverksamhet bestående i tillhandahållande av kommunikations-operatörstjänster i Eskilstuna kommun och i Hallstahammars kommun. Yrkandet förenas med vite om tre miljoner kronor.

text: Ta del av Konkurensverkets stämningsansökan

text: Stockholms tingsrätt (STR)

text: 2014-04-11 (T 9290-11)

text: Efter att stämningsansökan ingivits omorganiserades försäljningen av kommunikationsoperatörstjänster till ett kommunalförbund tillsammans med Eskilstuna och Hallstahammars kommuner. Konkurrensverket drog därför tillbaks talan i målet.

text: Ta del av tingsrättens beslut

text: AA


title: Upphandling av möbler till vårdboende, Ljungby kommun

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av Ljungby kommuns agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har noterat att Ljungby kommun den 20 maj 2013 har beslutat att ingå avtal med Input interiör KC AB rörande leverans av möbler för fastigheten Åsikten. Upphandlingen genomfördes som en direktupphandling utan föregående annonsering. Konkurrensverket har därför begärt uppgifter från Ljungby kommun om skälen till att detta förfarande använts. Ljungby kommun har bl.a. uppgett följande. Kommunen gjorde en upphandling av ramavtal för möbler 2011 som överprövades och vid tiden för den nu aktuella upphandlingen var under prövning i Högsta förvaltningsdomstolen. Målet hann inte avgöras i tid för att ramavtalet skulle kunna användas för att möblera det aktuella boendet. Det förelåg synnerliga skäl för direktupphandling med hänsyn till utdragen rättsprocess och allmänintresset.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.


arendetyp: 3.2.1 Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete

title: Tier Mobility Sweden AB m.fl

sammanfattning: Här kan du ta del av ärende 438/2023 – Tier Mobility Sweden AB, Lime AB, emTransit AB, Voi Technology AB och Bolt Services AB – hyrcyklar.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2023-12-11 (Dnr 438/2023) Samtliga företag har vid mötena med Konkurrensverket tagit avstånd från otillbörliga kontakter mellan konkurrenter. Konkurrensverkets utredning har också föranlett att företagen har inlett eller utökat sitt interna arbete med efterlevnad av konkurrenslagstiftningen.

text: Konkurrensverket avslutar sin utredning utan att ta ställning till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – hyrcyklar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utredningen mot Tier Mobility Sweden AB, 559259-5812, Lime AB, 559168-4260, emTransit AB 559346-4893, Voi Technology AB, 559160-2999, och Bolt Services AB, 559191-6993, i ärende med dnr 438/2023 rörande en misstänkt överträdelse av förbudet i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket uppmärksammade den 16 juni 2023 en artikel i dagspress där det framgick att fem elsparkcykelföretag skickat ett gemensamt brev till Stockholms stad med anledning av stadens förfrågan till sex aktörer om deras intresse att tillhandahålla elcyklar för uthyrning i Stockholms stad under perioden 1 juli 2023 – 31 december 2023. Budskapet i brevet var att de fem företagen beslutat avstå från att ansöka om tillstånd att erbjuda elcyklar i enlighet med förfrågan. De fem elsparkcykelföretagen var Tier Mobility Sweden AB (Tier), Lime AB (Lime), emTransit AB (Dott), Voi Technology AB (Voi) och Bolt Services AB (Bolt).

text: 2. Det sjätte företaget som fick stadens förfrågan, Ridemovi Sweden AB, var den enda aktör som ansökte om tillstånd, och också den som sedermera fick uppdraget.

text: Konkurrensverkets utredning i ärendet

text: 3. Efter att ha tagit del av Stockholms stads förfrågan och de fem elsparkcykelföretagens gemensamma brev, ålade Konkurrensverket den 22 juni 2023 Tier, Lime, Dott, Voi respektive Bolt att redogöra för omständigheterna kring beslutet att inte ansöka om tillstånd samt ge in kopior på all skriftlig kommunikation avseende Stockholms stads förfrågan.

text: 4. Företagen besvarade åläggandena, och kom in med de uppgifter och handlingar som efterfrågats. Av de ingivna handlingarna framgår bl.a. att det under den undersökta perioden förevarit en mängd kontakter mellan företagen i ett flertal olika kanaler, både bilateralt och gemensamt liksom genom branschorganisationen Nordic Micromobility Association, NMA, där samtliga företag i ärendet är representerade i styrelsen.

text: 5. Konkurrensverket har därefter genomfört möten med de fem företagen.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Rättslig reglering

text: 6. Förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL gäller avtal och samordnade förfaranden mellan företag som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 7. Konkurrensverket fäster särskild uppmärksamhet vid misstankar om anbudssamarbeten. I det aktuella fallet har det varit fråga om ett upphandlingsliknande förfarande där Stockholms stads syfte med att kontakta ett flertal möjliga aktörer för tillhandahållande av elcyklar får antas ha varit att skapa en konkurrenssituation vid anskaffandet av elcyklar.

text: 8. Konkurrensverkets allmänna utgångspunkt är att använda sina resurser så effektivt som möjligt för att uppnå en hög regelefterlevnad på marknaden gällande konkurrensreglerna. En ingående tillsynsutredning är inte alltid den mest ändamålsenliga vägen att uppnå resultat. I vissa fall kan Konkurrensverkets handläggning och motiverade beslut om att avsluta en utredning klargöra innebörden av lagstiftningen och på så sätt bidra till ökad regelefterlevnad.

text: 9. Konkurrensverket har haft möten med vart och ett av företagen varvid verket redogjort för hur formuleringar och uttalanden i den korrespondens mellan företagen som Konkurrensverket fått in genom svaren på åläggandena kan uppfattas i förhållande till konkurrensreglerna. Verket har förklarat att man ser allvarligt på den transparens som funnits mellan företagen, som alla är konkurrenter.

text: 10. Samtliga företag har vid mötena med Konkurrensverket tagit avstånd från otillbörliga kontakter mellan konkurrenter. Konkurrensverkets utredning har också föranlett att företagen har inlett eller utökat sitt interna arbete med efterlevnad av konkurrenslagstiftningen. Även arbetet inom NMA har fått en tydligare struktur.

text: 11. Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket inte skäl att fortsätta utreda om förfarandet strider mot

text: 2 kap. 1 §

text: KL. Konkurrensverkets beslut att avsluta utredningen innebär dock inte ett ställningstagande till om förfarandet är i överensstämmelse med konkurrensreglerna.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Hanna Lekås. Föredragande har varit biträdande enhetschefen Linda Skoogberg.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Överklagande

text: Konkurrensverkets beslut att avsluta ärendet kan enligt

text: 7 kap. 1 §

text: KL inte överklagas.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Skrotgården HB

title: Skrothantering - exklusivavtal

text: Er skrivelse angående skrothantering på Gotland

text: I skrivelse till Konkurrensverket den 2 april 2001 anförde Ni att Gotlands kommun ensidigt levererar inkommande skrot till en av Era konkurrenter och att ersättning utbetalats genom konstruerade avtal.

text: Konkurrensverket fann i beslut den 17 april 2001 inte skäl att utifrån

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, eller i övrigt granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på.

text: I skrivelse den 26 april 2001 har Ni ånyo begärt att Konkurrensverket skall pröva ärendet och Ni anser att verket är skyldigt att granska ärendet.

text: Konkurrensverket finner vid en förnyad prövning inte att det tillkommit sådana nya omständigheter att verket har anledning att göra en annan bedömning än tidigare.

text: När det gäller skrivelser till verket i vilka företag och andra påtalar förhållanden som upplevs som konkurrensproblem har verket att i varje enskilt fall ta ställning till om det som verket uppmärksammats på bör föranleda en närmare granskning. Avgörande för om Konkurrensverket inleder en sådan undersökning är vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: och vilken betydelse påtalade förhållanden har för samhällsekonomin och konsumenterna.

text: Konkurrensverket har dock ingen skyldighet att ta upp varje klagomål till prövning i sak. Det gäller oavsett hur besvärande andra företags agerande kan vara för det företag som klagar till Konkurrensverket. Med anledning av detta har i KL intagits regler som gör det möjligt för den som anser sig vara utsatt för en överträdelse att få sin sak prövad i domstol.

text: Om Konkurrensverket i visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

beslutstyp: Gryningsräd Stämningsansökning Konkurrensskadeavgift Dom

motpart: Scandorama AB, Ölvemarks Holiday AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Fordon, färdmedel, resande

title: Scandorama och Ölvemarks Holiday

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 439/2009 – Scandorama AB och Ölvemarks Holiday AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2010-12-08 (Dnr 645/2010)

text: Yrkande om konkurrensskadeavgift på sammanlagt 13 miljoner kronor, justerat till 19 miljoner kronor.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Tingsrätten

text: 2012-02-24 (T 19974-10)

text: Biföll i allt väsentligt Konkurrensverkets talan och fastställde konkurrensskadeavgiften till sammanlagt drygt 11 miljoner kronor.

text: Ansökan om stämning Kärande

text: Konkurrensverket, 103 85 STOCKHOLM

text: Svarande

text: 1. Scandorama AB, org.nr. 556301-2680, Box 4048, 203 11 Malmö Box 17043, 200 10 Malmö 2. Ölvemarks Holiday Akliebolag, arg.nr. 556713-0728, Ombud för 1 och 2: Advokaten AA , Gärde Wesslau Advokatbyrå, Box 684, 551 19 Jönköping Advokat BB . och jur kand Mannheimer Swartling Advokatbyrå, Bc>x 1711, 111 87 Stockholm

text: Saken

text: Konkurrensskadeavgift enligt

text: 3 kap. 5 § konkurrenslagen (2008:579)

text: Yrkande

text: Konkurrensverket yrkar att Stockholms llingsrätt jämlikt

text: 3 kap. 5 § konkun-enslagen (2008:579)

text: förplildm Scandorama AB att betala 4 000 000 (fyramiljoner) kronor och Ölvemarks Hciliday Aktiebolag att betala 9 200 000 r (niomiljoner tvåhundratusen) k onor i konkurrensskadeavgift.


title: Byggnation av bussdepå i Gustavsberg

text: Byggnation av bussdepå i Gustavsberg

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av AB Storstockholms lokaltrafiks agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har fått kännedom om att AB Storstockholms lokaltrafik (SL) har ingått avtal med Skanska rörande byggnation av en bussdepå i Gustavsberg med planerad byggstart i januari 2014. Konkurrensverket har begärt uppgifter från SL om på vilket sätt avtalet ingåtts och om detta föregåtts av annonsering. SL har uppgett bl.a. följande. Avtalet ingicks av Stockholms läns landsting och överläts sedan till SL. Vid upphandlingen har förhandlat förfarande enligt lagen (

text: ) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (LUF) tillämpats. Därvid har kvalificeringssystemet TransQ använts.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns det inte tillräckliga skäl att närmare granska upphandlingen av den aktuella bussdepån i Gustavsberg.

text: Detta beslut har fattats av biträdande avdelningschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Elin Rosén.


motpart: Företagarna

title: Påstått konkurrensproblem - hotellverksamhet

text: Påstått konkurrensproblem – Hotellverksamhet (Stiftelsen Forum)

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer att inom ramen för ett initiativärende vidare utreda Stiftelsen Forums (org. nr 832800-0412) hotellverksamhet (Hotell Rum Oscar) mot bakgrund av

text: 3 kap. 27 § tredje stycket

text: och

text: 28 §

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: Ärendet

text: Konkurrensverket mottog den 19 augusti 2010 ett klagomål avseende Stiftelsen Forums (”Forum”) hotellverksamhet. Organisationen Företagarna har i sitt klagomål (dnr 440/2010) gjort gällande att Oskarshamns kommun bedriver hotellverksamhet via Forum i direkt konkurrens med privata hotell i Oskarshamn.

text: Under handläggningen av ärendet har uppgifter inhämtats från såväl Företagarna som Forum.

text: Bland annat följande har framkommit. Forum är en stiftelse som har till ändamål att i Oskarshamns centrala delar äga mark med byggnader innehållande bland annat allmänna samlingslokaler, konsert- och teatersalong samt lokaler för bibliotek, museer, utställning och uthyrning samt i de av stiftelsen ägda byggnaderna bedriva verksamhet av sådant slag att lokaler kommer till nyttig användning. Det anges även i stiftelsens stadgar att styrelsen ska bestå av minst tre och högst fem ledamöter och minst tre och högst fem suppleanter utsedda av Oskarshamns kommun.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse. -05 -050 1 02 , 08-24 55 43 .1 v1 , 4 20 KKV1