beslutstyp: Stämningsansökning Dom

motpart: Strömstad badanstalt

title: Strömstad badanstalt

sammanfattning: Marknadsdomstolen har beslutat att Strömstad Badanstalts gym- och spaverksamhet inte ska förbjudas. Verksamheterna bedömdes stå i strid med kommunallagen, men domstolen ansåg inte att konkurrenseffekterna var tillräckligt negativa för ett förbud.

text: Ta del av ärendets beslut och domar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket väckte talan hos Stockholms tingsrätt om att Strömstads kommun skulle förbjudas att tillhandahålla gym och spa i sitt helägda kommunala aktiebolag AB Strömstads Badanstalt (Badanstalten).

text: Stockholms tingsrätt beslutade i april 2014 att Badanstalten inte skulle förbjudas att tillhandahålla gym och spa.

text: Konkurrensverkets stämningsansökan

text: Ta del av Konkurrensverkets stämningsansökan

text: Stockholms tingsrätt

text: Konkurrensverket väckte talan i november 2012 om förbud vid Stockholms tingsrätt, som meddelade dom i april 2014.

text: Stockholms tingsrätt ansåg att det saknas lagstiftning som medger att Badanstalten överhuvudtaget får tillhandahålla gym och spa. Badanstaltens gym och spa bedömdes därmed strida mot gällande lagstiftning om vad en kommun ska ägna sig åt.

text: Stockholms tingsrätt ansåg också att Badanstalten hade konkurrensfördelar som privata företag inte har. De beaktade bland annat att Badanstalten kunde samordna bad, gym och spa i samma verksamhetslokal och uppnå samdriftfördelar, att Badanstalten betalade en förmånligt låg hyra jämfört med privata företag, att Badanstalten tidigare hade fått kommunalt driftbidrag om 14 mkr.

text: Tingsrätten kunde inte utesluta att driftbidraget hade använts för att expandera Badanstaltens gym och spa. Tingsrätten beaktade därutöver att Badanstalten hade fått 2,4 mkr från Strömstads kommun för att uppföra en spaanläggning.

text: Stockholms tingsrätt ansåg emellertid att Konkurrensverket inte hade bevisat att Badanstaltens konkurrensfördelar ledde till en minskad effektiv konkurrens.

text: Domstolen tyckte att den omständigheten att privata aktörer trots Badanstaltens verksamhet lyckats etablera konkurrerande gym- och spaverksamhet innebar att det inte gick att dra slutsatsen att konkurrensen snedvreds eller hämmades.

text: Marknadsdomstolens avgörande

text: Konkurrensverket överklagade tingsrättens dom till Marknadsdomstolen som den 10 juli 2015 fastställde Stockholms tingsrätts domslut. Konkurrensverkets talan om att Badanstalten skulle förbjudas att tillhandhålla gymrespektive spaverksamhet har därmed lämnats utan bifall.

text: Av Marknadsdomstolens motivering framgick bland annat följande.

text: Marknadsdomstolen slog fast att Badanstaltens ifrågasatta gym- respektive spaverksamheter inte var förenliga med

text: kommunallagen

text: eller övrig lagstiftning som anger vilka verksamheter en kommun får ägna sig åt.

text: I bedömningen av om den offentliga verksamheten påverkar konkurrensen på ett negativt sätt vägde domstolen bland annat in Badanstaltens ställning som offentlig aktör. Domstolen bedömde därefter gym- och spaverksamheten var för sig.

text: Badanstalten som offentlig aktör

text: Marknadsdomstolen konstaterade att det ligger i sakens natur att ett kommunalägt bolag som Badanstalten driver verksamhet under delvis andra förutsättningar än privata aktörer och att de kan ha vissa fördelar, såsom finansiella fördelar. Det avgörande vid bedömningen av om verksamheten står i strid med

text: konkurrenslagen

text: är om verksamheten påverkar eller är ägnad att påverka konkurrensen på ett negativt sätt.

text: Av betydelse i målet var att Badanstalten kunde samordna bad, gym och spa i samma verksamhetslokal och därigenom uppnå samdriftsfördelar. I vilken utsträckning detta minskat kostnaderna för Badanstaltens gym respektive spaverksamhet var enligt domstolen emellertid inte helt klarlagt i målet.

text: Till skillnad från tingsrätten bedömde Marknadsdomstolen inte att Badanstalten haft anmärkningsvärt låg hyra. Hyran hade dessutom höjts under domstolsprocessen och var nu högre per kvadratmeter än den som konkurrenten Nordic Wellness betalade.

text: Marknaden

text: Marknadsdomstolen ansåg att utredningen kring konkurrensbegränsande effekter inte var tillräcklig för att läggas till grund för slutsatsen att Badanstaltens gymverksamhet snedvrider eller hämmar konkurrensen på marknaden för gymtjänster i Strömstad. I denna bedömning beaktade Marknadsdomstolen särskilt bland annat att:

text: Det fanns tre aktörer som bedriver gymverksamhet i Strömstad.

text: Ett privat gym hade etablerats samt senare överlåtits i Strömstad.

text: Kommunens personal kunde, i vart fall numera, använda friskvårdsbidrag för träning inte bara på Badanstalten.

text: Kommunen gav inte längre några bidrag till gymverksamheten.

text: Marknadsdomstolen angav att spaverksamhet kan delas in i s.k. dagspan och s.k. hotellspan, d.v.s. span som erbjuder logimöjligheter. Domstolen ansåg emellertid att det i målet inte var klarlagt om dagsspan och hotellspan konkurrerade direkt med varandra, det vill säga om de var på samma marknad eller om de hade olika typer av konkurrenter och därmed var på olika marknader.

text: Marknadsdomstolen ansåg att det saknades underlag för att med tillräcklig grad av säkerhet fastställa den relevanta marknaden var det enligt domstolen inte möjligt att göra någon bedömning av om Badanstaltens spaverksamhet har påverkan eller är ägnad att ha någon påverkan av betydelse på konkurrensen.

text: Marknadsdomstolen

text: Ta del av beslut från Marknadsdomstolen

text: Beslut och domar

text: Här kan du ta del av ärendets beslut och domar i en samlad lista.

text: Konkurrensverkets stämningsansökan (dnr 628/2012)

text: Beslut från Tingsrätten (T 16810-12)

text: Beslut från Marknadsdomstolen (

text: MD 2015:12

text: Ansökan om stämning Kärande

text: Konkurrensverket, 103 85 STOCKHOLM

text: Svarande

text: AB Strömstads Badanstalt, 556466-2731 Badhusgatan 2 452 30 Strömstad

text: Ombud:

text: Advokat Mikael Åström Jur kand Ingrid Sondell Setterwalls advokatbyrå Box 11235 404 25 Göteborg

text: Saken

text: Förbud mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap.

text: 29 §§

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: _____________________________ Yrkande

text: 1. Konkurrensverket yrkar att AB Strömstads Badanstalt ska förbjudas att bedriva: a) Gymverksamhet, såsom gruppträning med instruktör och tillgång till styrketräningsmaskiner, konditionsmaskiner samt fria vikter. b) Dagspaverksamhet, såsom tillgång till relaxavdelning och försäljning av spabehandlingar samt spaartiklar. c) Säljverksamheter som väsentligen överensstämmer med de i a och b angivna verksamheterna. Badanstalten ska ha upphört med dessa säljverksamheter senast sex (6) månader efter att domen har vunnit laga kraft. 2. Konkurrensverket yrkar att förbudet ska förenas med ett vite om två miljoner (2 000 000) kronor.

text: Grunder

text: 1. AB Strömstads Badanstalt (Badanstalten), som är ett av Strömstads kommun helägt aktiebolag, bedriver:

text: a) Gymverksamhet, såsom gruppträning med instruktör och tillgång till styrketräningsmaskiner, konditionsmaskiner samt fria vikter.

text: b) Dagsspaverksamhet, såsom tillgång till relaxavdelning och försäljning av spabehandlingar samt spaartiklar.

text: Såväl gym- som dagsspaverksamheten utgör säljverksamheter som omfattas av

text: 1 kap. 5 § första stycket konkurrenslagen

text: 2. Strömstads kommun har ett direkt dominerande inflytande över Badanstalten genom ägarskap. Bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL ska därför, enligt

text: 3 kap. 28 §

text: KL, tillämpas på Badanstalten.

text: 3. Badanstalten har i egenskap av offentlig aktör konkurrensfördelar jämfört med privata aktörer. Vidare har Badanstalten en stark position såväl på marknaden för gym i Strömstads kommun som på marknaden för dagsspan i Strömstads och Tanums kommuner. Dessa förhållanden medför att:

text: a) Badanstaltens gymverksamhet snedvrider, eller är ägnad att snedvrida förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden för gym i Strömstads kommun; eller hämmar, eller är ägnad att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens.

text: b) Badanstaltens dagsspaverksamhet snedvrider, eller är ägnad att snedvrida förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden för dagsspan i Strömstads och Tanums kommuner; eller hämmar, eller är ägnad att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens.

text: 4. Vare sig gym- eller dagsspaverksamheten är förenliga med den kommunala kompetensen och därmed inte heller förenliga med lag i den bemärkelse som avses i

text: 3 kap. 27 § tredje stycket

text: KL.

text: Utveckling av grunderna för talan

text: Allmänt om AB Strömstads Badanstalt

text: 5. Badanstalten är ett av Strömstads kommun helägt aktiebolag. Enligt bolagsordningen ska Badanstalten bedriva bad- och friskvårdsverksamhet inom Strömstads kommun och enligt ägardirektiven ska Badanstalten, med iakttagande av de kommunala självkostnads- och likställighetsprinciperna, främst tillgodose kommuninvånarnas behov av simhall.

text: 6. Badanstaltens lokaler är centralt belägna i Strömstad och innehåller en fullskalig friskvårdsanläggning med simhall, spa- och gymanläggning. Byggnaden, som ägs av det kommunala fastighetsbolaget AB Strömstadslokaler (Fastighetsbolaget), är kulturmärkt och inrymmer även bland annat en gästhamnsservice och viss privat verksamhet, såsom ett café och en restaurang. Badanstaltens hyra till Fastighetsbolaget har bestämts utifrån Badanstaltens uppskattade betalningsförmåga samt Fastighetbolagets kostnader för lokalerna. Hyran understiger Fastighetsbolagets kostnader för lokalerna.

text: 7. Simhallen har en 25 * 8 meter stor bassäng med 28 gradigt saltvatten samt en vattensprutande barnpool med rutschkana och 32 gradigt sötvatten. Längs hela simhallens ena långsida går fönster från golv till tak med utsikt mot inloppet till Strömstads gästhamn.

text: 8. Badanstalten driver även ett flytande kallbadhus som är beläget längs med Strömstads strandpromenad. I kallbadhuset finns bland annat två bastur med panoramautsikt, hopptorn, soldäck och omklädningsrum med varma och kalla duschar.

text: 9. Badanstalten har tolv fast anställda samt ett tjugotal timmanställda. Badanstaltens totala omsättning för år 2010 uppgick till 10,8 miljoner kronor med 61 567 kronor i vinst (för historiska siffror, se tabell 1 nedan).

text: Tabell 1: Badanstaltens totala omsättning, resultat, besöksantal och driftsbidrag från år 2000 till år 2010.

text: 10. Strömstads kommun gav mellan åren 1997 till 2009 ekonomiskt stöd till Badanstalten i form av driftsbidrag motsvarande totalt 14 miljoner kronor.

text: 11. I dagsläget betalar kommunen Badanstalten 459 000 kronor årligen för att erbjuda simundervisning till elever vid kommunens skolor.

text: De ifrågasatta verksamheterna

text: Badanstaltens gymverksamhet 12. Badanstaltens gymverksamhet disponerar en gruppträningssal, en spinningsal med 21 spinningcyklar, 16 styrketränings- och 20 konditionsmaskiner och två solarier. Badanstalten erbjuder cirka fem gruppträningspass per dag (både dag- och kvällstid) samtliga dagar i veckan. I gymverksamheten arbetar för närvarande tre heltidsanställda och ett tjugotal timanställda gruppträningsinstruktörer.

text: 13. Badanstalten säljer sina gymtjänster enbart i form av kombinationskort som ger tillgång till gymverksamhet, simhall, omklädningsrum och bastu. Badanstaltens omsättning för gymverksamheten uppgick år 2010 till 3,8 miljoner kronor. Gymverksamheten har under åren 2005 till 2010 ökat sin omsättning med 22 procent (se tabell 2 nedan).

text: Tabell 2: Badanstaltens totala omsättning, omsättning gym, antal registrerade gymbesök och medlemmar från år 2005 till år 2010.

text: Badanstaltens spaverksamhet 14. Badanstaltens spaverksamhet disponerar fem behandlingsrum, ett relaxrum, bastu och jacuzzi. Spaverksamheten har öppet dag- och kvällstid samtliga dagar i veckan.För närvarande arbetar fyra heltidsanställda i spaverksamheten.

text: 15. Badanstaltens spakunder får alltid tillgång till relaxavdelning, gymverksamhet och simhall. Inom ramen för spaverksamheten sker även försäljning av behandlingar och spaartiklar, framförallt spaprodukter från företaget Kerstin Florian som Badanstalten har ett särskilt avtal med. Det är inte möjligt att köpa behandlingar separat, det vill säga utan tillgång till relaxavdelning, gymverksamhet och simhall.

text: 16. Badanstaltens omsättning för spaverksamheten uppgick år 2010 till 3,4 miljoner kronor. Spaverksamheten har under åren 2005 till 2010 ökat sin omsättning med 62 procent (se tabell 3 nedan).

text: Tabell 3: Badanstaltens totala omsättning, omsättning spa och antal registrerade spabesök från år 2005 till år 2010.

text: Offentlig säljverksamhet

text: Offentlig aktör

text: 17. Bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL gäller för stat, kommun eller landsting. Enligt

text: 3 kap. 28 §

text: KL omfattas även verksamhet i en annan juridisk person som exempelvis en kommun har ett dominerande inflytande över genom ägarskap, finansiell medverkan, gällande regler eller på annat sätt. Det som sägs om kommunen tillämpas då på den juridiska personen.

text: 18. Badanstalten ägs till 100 procent av Strömstads kommun och är därmed en sådan offentlig aktör som omfattas av reglerna i

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Säljverksamhet som omfattas av

text: 1 kap. 5 § första stycket

text: KL

text: 19. Badanstalten bedriver ekonomisk och kommersiell verksamhet i konkurrens med privata företag vars verksamhet bedrivs i vinstsyfte. Den ifrågasatta verksamheten består i att på marknaden erbjuda spa- och gymtjänster. Detta utgör sådan säljverksamhet som omfattas av

text: 1 kap. 5 § första stycket

text: KL.

text: Relevant marknad

text: Inledning

text: 20. Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL är det konkurrensen på den relevanta marknaden som bedöms.Vid avgränsningen av den relevanta marknaden ska dels produktmarknaden, dels den geografiska marknaden bestämmas.

text: 21. I den relevanta produktmarknaden ingår produkter som är inbördes utbytbara med hänsyn till egenskaper, pris, användning, konsumenters och andra användares uppfattning samt faktiska substitutionsmöjligheter med mera.

text: 22. Den relevanta geografiska marknaden kan uppfattas vara det område där de företag som utbjuder eller efterfrågar produkterna verkar, och i vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt homogena för att området ska kunna särskiljas från närliggande områden som har märkbart annorlunda konkurrensvillkor.

text: 23. I förevarande fall ifrågasätts två av de verksamheter Badanstalten bedriver, gymverksamheten och spaverksamheten. Dessa tjänster befinner sig på två olika relevanta marknader, vilka redogörs för nedan.

text: Gymverksamheten

text: Relevant produktmarknad 24. Träning kan ta en mängd former. Idrotter som fotboll, skidåkning, simning, kampsport, löpning, yoga med flera har alla positiva effekter på såväl hälsan som välbefinnandet. I den grad det hos konsumenter finns starka preferenser för den ena eller den andra idrottsaktiviteten kan de dock sägas befinna sig på distinkta marknader.

text: 25. Av Riksidrottsförbundets årliga undersökning ”Svenska folkets idrottsvanor” framgår att styrketräning är svenska folkets mest populära motionsform efter gång/promenader. På tredje plats ligger löpning/joggning.

text: 26. Träning på gym skiljer sig i många avseenden från andra träningsformer. Framförallt särskiljer sig gymträning genom att ge utövaren möjlighet att forma och stärka muskelgrupper i hela kroppen, vilket många utövare eftersträvar. Utmärkande för gym är också allsidigheten i träningen.

text: 27. Moderna gym tillhandhåller inte bara maskiner för styrke- och konditionsträning, utan erbjuder även gruppträningspass av olika slag. Därmed finns möjlighet att träna inte bara samtliga muskelgrupper och kondition, utan även motorik och smidighet. Få andra träningsformer kan mäta sig med den mångsidiga träning som tillgång till en gymanläggning ger möjlighet till.

text: 28. Tillgängligheten är ett annat utmärkande drag hos gym. De flesta större gym har generösa öppettider och erbjuder ofta gruppträningspass från morgon till kväll. På så sätt särskiljer sig gymträning från de flesta andra organiserade träningsformer, där antalet träningstillfällen är begränsade och inträffar på bestämda tidpunkter.

text: 29. Många andra träningsformer, som lagidrott, racketsporter med flera, förutsätter samordning från två eller flera personer. Gymträning däremot kan ske med eller utan medutövare. Eftersom träningen sker inomhus är den också, till skillnad från exempelvis löpning och längdskidåkning, oberoende av väderförhållanden och säsong.

text: 30. Mot den bakgrunden skiljer sig gymträning från andra träningsformer i så många avseenden att gymträning inte kan anses utbytbart med andra träningsformer. Det finns i förevarande mål inte anledning att göra en snävare avgränsning och dela upp marknaden för gymträning i undermarknader.

text: 31. Mot denna bakgrund bör den relevanta produktmarknaden avgränsas till marknaden för gymtjänster.

text: Relevant geografisk marknad 32. Av Riksidrottsförbundets undersökning ”Svenska folkets träning med motionsgympa, aerobics och styrketräning” framgår att närhet till hem/arbete spelar störst roll när konsumenter väljer gym. Samtal med Friskvårdsföretagens branschorganisation (FRISK) bekräftar denna bild. Enligt organisationen är sex till tio minuters färdväg ungefär så långt som konsumenter i allmänhet är villiga att ta sig för att få tillgång till gym.

text: 33. Strömstad ligger inte i närheten av några andra tätorter med gym. Individer som både bor och dagtid vistas i Strömstad är därför i praktiken hänvisade till de gym som finns tillgängliga inom orten. Närmaste övriga gym inom Sveriges gränser är lokaliserat fyra mil söder om Strömstad i Tanumstrand.

text: 34. Individer som arbetar på annan ort kan eventuellt ha tillgång till gym i anslutning till arbetsplatsen. Av cirka 12 000 boende i Strömstad arbetade endast 542 individer på annan ort under 2010 enligt SCB:s statistik. Enligt samma statistik arbetspendlade 1 527 individer in till Strömstad under 2010.

text: 35. Eftersom en så liten andel av Strömstads potentiella gymutövare arbetar på annan ort saknas grund för ett antagande om att gym i kringliggande orter skulle ingå på samma relevanta geografiska marknad som gym i Strömstads kommun.

text: 36. Av uppgifter från Badanstalten och Westcoast framgår dessutom att deras gymutbud huvudsakligen nyttjas av Strömstads kommuninvånare. Mot den bakgrunden kan slutsatsen dras att den relevanta geografiska marknaden är lokal och som störst omfattar Strömstads kommun.

text: 37. Det saknas i förevarande mål anledning att ta ställning till om den relevanta geografiska marknaden omfattar ett mindre geografiskt område än Strömstads kommun.

text: 38. Den i målet relevanta geografiska marknaden för gymtjänster är Strömstads kommun.

text: Spaverksamheten

text: Relevant produktmarknad 39. spa (efter den belgiska kurorten Spa), inrättning som erbjuder varierande slag av kroppsvård m.m. av kurortskaraktär. Programmet på ett spa kan omfatta exempelvis massage, avslappning, bassängbad, fysisk aktivitet samt hud- och hårvård. Vissa span erbjuder även hälsorådgivning, vegetarisk kost m.m.

text: 40. Enligt International Spa Association (ISPA) handlar spaupplevelsen om en helhetssyn på kropp och själ och kan beskrivas som ”… tid för avslappning, reflektion, förnyelse och glädje”. De ord som spabesökare främst förknippar med spa är avkoppling, lugn & ro, njutning, behandling, lyx, massage, välbefinnande samt relax.

text: 41. Enligt branschorganisationen Svenska Spahotell är det av vikt att spaföretag uppfyller fyra hörnstenar: beröring, rörelse, kost och mental stimulans. Svenska Spahotell menar också att närheten till vatten är av stor vikt. I spaupplevelsen ingår tillgång till olika former av bad, fysisk aktivitet, bastu, mental avkoppling, ansikts- och kroppsvård. Normalt säljer spaanläggningar även spaartiklar, såsom tvålar, tvättsvampar och olika former av hudvårdsprodukter, företrädesvis sådant som används i verksamhetens behandlingar.

text: 42. Spa bör därför, enligt Konkurrensverkets mening, ses som en samling produkter som paketerats för att utgöra en unik helhetsupplevelse där bland annat olika former av bad, fysisk aktivitet, bastu, mental avkoppling, ansiktsoch kroppsvård normalt ingår. Spa utgör därmed en egen produkt ej utbytbar mot andra avkopplande upplevelser. Spaupplevelsen är inte heller utbytbar mot sina delar i den meningen att separat konsumtion av de tjänster och produkter som ingår i spaupplevelsen skulle vara jämförbart med helhetspaketet.

text: 43. Det finns olika typer av spaanläggningar. En tydlig skiljelinje kan dras mellan hotellspan, som erbjuder logimöjligheter, och dagsspan, som inte gör det. Ett hotellspabesök med övernattning är förenat med såväl en längre tidsåtgång som avsevärt högre kostnader än ett dagsspabesök. Vidare är kunder beredda att resa avsevärt längre för ett hotellspabesök med övernattning än de är beredda att resa för ett dagsspabesök. Mot den bakgrunden måste hotellspa med övernattning och dagsspa anses utgöra separata produktmarknader.

text: 44. Badanstalten erbjuder inga övernattningsmöjligheter och är således att betrakta som ett dagsspa. Mot den bakgrunden kan den i målet relevanta produktmarknaden avgränsas till marknaden för dagsspan.

text: Relevant geografisk marknad 45. Transportmöjligheter och transportkostnader kommer vara av stor betydelse för avgränsningen av den relevanta geografiska marknaden. Tidsåtgången för att ta sig till och från dagsspat får inte vara så stor att den går ut över spaupplevelsen, det vill säga tiden för avslappning, reflektion, förnyelse och glädje. Detta talar för att den relevanta geografiska marknaden för dagsspan är lokal.

text: 46. Branschorganisationen Spa & Hälsa har uppgett att vid valet av spa är läget det absolut viktigaste kriteriet samt att kunder sannolikt inte är benägna att åka längre än 60 minuter för att besöka ett dagsspa.

text: 47. Av rapporten ”Vad spahotellgästen vill ha!” framgår att för 20 procent av spahotellgästerna var läget den avgörande faktorn vid valet av spa. Endast 5 procent av gästerna uppgav att priset var den avgörande faktorn vid valet av spa. Priset var därmed en mindre viktig faktor än rekommendation/rykte (18 procent), tidigare besök (16 procent), omgivning/miljö (9 procent) och

text: atmosfär/stämning (9 procent). I sammanhanget kan nämnas att vid ett hotellspabesök är gäster normalt beredda att åka betydligt längre än vid ett dagsspabesök, enligt branschorganisationen Svenska spahotell upp till 2,5 timmar jämfört med 1 timme.

text: 48. Mot bakgrund av att avståndet utgör en så viktig faktor i förhållande till priset kan det antas att dagsspabesökare normalt kommer att välja det spa som ligger närmast och att mindre prisskillnader inte påverkar detta val i någon nämnvärd utsträckning.

text: 49. I Strömstads kommun finns två dagsspan, Badanstalten och Quality Spa & Resort Strömstad AB (Quality). De befinner sig på samma relevanta geografiska marknad.

text: 50. I söder gränsar Strömstads kommun till Tanums kommun. I Tanums kommun finns inga span. Närmsta spa, Vann Spa Hotell & Konferens, ligger istället i Brastad i Lysekils kommun.

text: 51. Avståndet mellan Strömstad och Brastad är knappa timmen. För de dagsspakunder i Tanums kommun som bor mitt emellan Strömstad och Brastad kan således span i Strömstad och span i Brastad utgöra direkta alternativ till varandra.

text: 52. Dagsspakundernas rörlighet i sina preferenser torde dock minska ju längre från mittpunkten de bor. För en dagsspabesökare som bor 5 minuter närmre Brastad än mittpunkten kommer det att innebära totalt 20 minuters längre restid tur och retur att åka till Strömstad istället för till Brastad. Flyttar man sig ytterligare 5 minuter från mitten innebär det totalt 40 minuters längre restid att inte välja den ort som ligger närmast. Att dagsspakunder i Strömstad skulle betrakta span i Brastad som alternativ och vice versa framstår som i det närmaste uteslutet.

text: 53. Mot den bakgrunden kan den relevanta geografiska marknaden inte anses sträcka sig längre söderut än att den som störst omfattar Strömstads och Tanums kommuner.

text: 54. I norr och öster gränsar Strömstads kommun till Norge. Det kan noteras att prisnivån i Norge är högre än i Sverige. Som exempel kan nämnas att en ”klassisk massage” kostar 800 norska kronor på Quality Spa & Resort Son, som ligger någon mil norr om Moss, en dryg timmes färdväg från Strömstad. Det motsvarar drygt 940 svenska kronor. På Quality Spa & Resort Strömstad,

text: som tillhör samma kedja som Quality Spa & Resort Son, kostar liknande massagepass av samma längd runt 800 kronor.

text: 55. För dagsspabesökare som bor på den svenska sidan gränsen kommer norska span inte att vara ett alternativ eftersom de både ligger längre bort och är dyrare. För dagsspabesökare bosatta i Strömstad sträcker sig den relevanta marknaden därför inte längre än till gränsen mot Norge.

text: 56. För boende på den norska sidan om gränsen inom en timmes färdväg från Strömstad kan den relevanta geografiska marknaden innefatta både norska och svenska spaanläggningar. Den absoluta merparten av de norska dagsspabesökare som är bosatta inom en timmes färdväg ifrån Strömstad har dock tillgång till betydligt mer närliggande norska span, exempelvis det i Sarpsborg, 35 minuters resväg norr om Strömstad.

text: 57. Eftersom marknaden för dagsspa har en lyxbetoning och läget är av avgörande betydelse för gästernas preferenser framstår det inte som troligt att de norska dagsspabesökare som är bosatta inom en timmes färdväg från Strömstad i någon större utsträckning skulle se dagsspan i Strömstad som ett direkt alternativ till betydligt mer närliggande norska dagsspan.

text: 58. Således utgör dagsspan i Strömstad ett direkt alternativ till norska span endast för de norska kunder som bor i områdena mellan Sarpsborg och Strömstad samt öster om Strömstads kommun, för vilka dagsspan i Strömstad är ungefär lika närliggande som norska alternativ. I sammanhanget kan noteras att just de områdena är relativt glest befolkade samt att trafikanter som passerar Svinesundsbron, som förbinder Sverige och Norge, måste betala en avgift om 20 norska kronor enkel väg.

text: 59. I teorin skulle alltså den i målet relevanta geografiska marknaden för dagsspan kunna omfatta vissa områden i Norge. Det kan dock noteras att det inte finns några span i dessa områden samt att även om det gjorde det kommer norska spaanläggningar på grund av de högre priserna inte att ha några disciplinerande effekter på dagsspan i Strömstad. Det förtjänar i detta avseende framhållas att i förevarande mål kommer den exakta avgränsningen av den geografiska marknaden inte ha någon avgörande betydelse för bedömningen av konkurrensbegränsningen.

text: 60. Mot den bakgrunden kan den i målet relevanta geografiska marknaden för dagsspan bestämmas till Strömstads och Tanums kommuner.

text: Marknadsförhållanden

text: Marknaden för gymföretag i Strömstads kommun

text: 61. I Strömstads kommun finns tre gymanläggningar som har öppet för allmänheten, en drivs av Badanstalten, en drivs av Westcoast Fitness Center AB (Westcoast) och en drivs av Quality.

text: 62. Westcoast bedriver gymverksamhet på fyra olika anläggningar i Bohuslän: en i Uddevalla, en i Munkedal, en i Tanum och en i Strömstad. Anläggningarna drivs i samma bolag och verksamheten vid dessa är organiserad på likartat sätt. Anläggningen i Strömstad startades 2009 och är belägen på Prästängens industriområde, cirka två kilometer från Strömstad centrum.

text: 63. Westcoast säljer gymtjänster i form av träningskort som ger tillgång till ett gym med styrketränings-, konditionsmaskiner och fria vikter, gruppträning, solarier, massagefåtöljer, bastu och duschutrymmen. Likt Badanstalten har Westcoast öppet samtliga dagar i veckan.

text: 64. År 2010 omsatte Westcoast 8,4 miljoner kronor, varav 2,5 miljoner kronor var hänförliga till anläggningen i Strömstad.

text: 65. Quality, som ingår i en hotellkedja, bedriver hotell-, spa- och restaurangverksamhet i Strömstads kommun sedan 2007. Anläggningen är belägen cirka tre kilometer från Strömstad centrum och kunder erbjuds behandlingar, bassäng, relaxavdelning och tillgång till gymfaciliteter samt viss gruppträning.

text: 66. Jämfört med Badanstalten och Westcoast är Qualitys gym mindre och gruppträningsutbudet begränsat. Den som vill träna hos Quality utan att vara hotellgäst kan lösa ett endagarskort eller ett 10-klippkort. I korten ingår, förutom gym och gruppträning, alltid tillgång till Qualitys spaavdelning.

text: 67. För närvarande kan Qualitys gymfaciliteter och gruppträningsutbud närmast betraktas som en integrerad del av den spaupplevelse man erbjuder sina logigäster och dagsspabesökare. Det skulle dock, enligt Konkurrensverkets bedömning, vara relativt enkelt för Quality att utöka sitt träningsutbud och erbjuda kunder även mer renodlade träningskort. Quality får därmed betraktas åtminstone som en potentiell aktör på marknaden för gymtjänster i Strömstad.

text: Figur 1: Marknadsandelar baserat på försäljningsintäkter år 2010.

text: Marknadsandelar gym

text: Marknaden för dagsspan i Strömstads och Tanums kommuner

text: 68. På marknaden för dagsspan i Strömstads och Tanums kommuner finns Badanstalten och Quality.

text: 69. Quality är främst ett spahotell men liksom andra spahotell säljer företaget även dagsspatjänster till andra än hotellgäster, vilka har möjlighet att lösa engångsdagskort eller 10-klippkort till dagsspat. I alla kort ingår tillgång till hela spaavdelningen, inklusive gym och gruppträning. Behandlingar och spaartiklar utgör tilläggstjänster som betalas separat. Qualitys spaverksamhet har öppet samtliga dagar i veckan.

text: 70. Den del av verksamheten som riktas till andra än hotellgäster uppfyller definitionen för ett dagsspa och får anses jämförbar med den spaverksamhet Badanstalten bedriver. Quality har uppskattat att de besökare som nyttjar Qualitys spa utan att vara hotellgäster genererar mellan 100 000 och 1 000 000 kronor per år i försäljningsintäkter. I nedanstående figur 2 utgår Konkurrensverket från att Qualitys omsättning på dagsspamarknaden i Strömstads och Tanums kommuner uppgår till en miljon kronor per år.

text: Figur 2: Marknadsandelar baserat på försäljningsintäkter 2010.

text: Marknadsandelar dagsspa

text: Konkurrensbegränsningen

text: Allmänt

text: 71. Syftet med bestämmelserna i

text: 3 kap. 27 §

text: KL är att komma tillrätta med konkurrenssnedvridningar som kan uppkomma när offentliga aktörer bedriver säljverksamhet i konkurrens med privata aktörer. Offentliga aktörer verkar under andra förutsättningar än privata aktörer och utgångspunkten för bestämmelserna i

text: 3 kap. 27 §

text: KL är att det offentliga inslaget i sig i allmänhet kan ge upphov till marknadsstörningar.

text: 72. Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL får en kommunal säljverksamhet förbjudas om den (i) snedvrider, eller är ägnad att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden eller (ii) hämmar, eller är ägnad att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens.

text: 73. Rekvisitet ”snedvrider, eller är ägnat att snedvrida förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden” tar närmast sikte på att det inte råder konkurrens på så lika villkor som möjligt på grund av att den offentliga aktören verkar på marknaden under andra förutsättningar än de privata aktörerna.

text: 74. Rekvisitet ”hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens” tar sikte på fall där det privata alternativet faller bort eller att privata aktörer över huvud taget inte träder in på marknaden till följd av den offentliga aktörens beteende liksom när de privata företagens tillväxt och utveckling hejdas eller på annat sätt hålls tillbaka. I vissa fall kan den offentliga aktörens blotta närvaro på marknaden hämma konkurrensen.

text: 75. Vissa omständigheter som här anges vara snedvridande kan även vara hämmande, och vice versa. Frågan om en viss omständighet ska hänföras till konkurrenssnedvridande eller konkurrenshämmande effekter har emellertid inte någon självständig betydelse för prövningen, eftersom en verksamhet kan förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL såväl till följd av snedvridande som hämmande effekter.

text: 76. Av förarbetena till bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL framgår att konkurrensneutrala beteenden inte omfattas av bestämmelsen. De konkurrenssnedvridande eller konkurrenshämmande effekterna bör alltså vara av någon betydelse för att ett förbud ska kunna meddelas. Något märkbarhetskrav bör dock inte ställas upp, eftersom man därigenom inte fullt ut kan ta i beaktande den grundläggande skillnaden mellan offentliga och privata aktörer.

text: Samdrifts- och samlokaliseringsfördelar

text: 77. Badanstalten har etablerat gym- och spaverksamheterna i anslutning till en redan befintlig simhall med duschar, bastu, omklädningsrum och reception. Badanstalten samordnar entré, reception, omklädningsrum samt duschutrymmen för all sin verksamhet. I stort sett all fast anställd personal arbetar i samtliga verksamheter och personalen har gemensamt ansvar för reception-, tvätt- och städuppgifter. Badanstalten kan således dra nytta av simhallsverksamheten genom att samordna sina resurser och därigenom sänka sina kostnader såväl i spaverksamheten som i gymverksamheten.

text: 78. I förhållande till Badanstaltens dagsspaverksamhet kan noteras att det i regel krävs förhållandevis stora investeringar för ett företag som vill uppföra en spaanläggning. Ett riktmärke för många spaföretag är att det ska finnas en pool motsvarande 10 kvadratmeter i nära anslutning till spaanläggningen. Genom att samlokalisera spat med den kommunala simhallen har Badanstaltens spaverksamhet besparats denna investering.

text: 79. Att uppföra och driva en simhall är i regel inte möjligt utan offentliga subventioner.Ett privat gym- eller spaföretag kan därmed inte nå Badanstaltens möjligheter till nu aktuella kostnadsbesparingar utan att först ha vunnit ett kontrakt i någon form av konkurrensutsättning. Möjligheten att enkelt kombinera bad och gym utgör dessutom en fördel gentemot privata gymföretag som inte kan erbjuda denna kombination.

text: Förmånliga hyresvillkor

text: 80. Den 12 december 2005 tecknade Badanstaltens lokalhyreskontrakt med Fastighetsbolaget. I lokalhyreskontraktet fastställdes ett bashyresbelopp. Bashyresbeloppet uppräknat med konsumentprisindex utgör den faktiska årshyra Badanstalten betalar.

text: 81. Enligt Fastighetsbolaget beräknades bashyresbeloppet i lokalhyreskontraktet med hänsyn till Badanstaltens betalningsförmåga och fastighetsbolagets kostnader för de uthyrda lokalerna år 2005. Beloppet fastställdes till 1 451 000 kronor, vilket vid tidpunkten motsvarade ungefär 60 procent av Fastighetsbolagets kostnader för lokalerna. Denna, för Badanstalten förmånliga, hyressättningsmodell har sitt ursprung i att Badanstalten under perioden åren 1997 – 2007 var helägt av Fastighetsbolaget.

text: 82. Det kan nämnas att i förhållande till övrig kommunal verksamhet beräknar Fastighetsbolaget lokalhyror utifrån självkostnadsprincipen, det vill säga lokalhyran ska täcka 100 procent av Fastighetsbolagets kostnader för lokalen, och för externa hyresgäster utgår marknadsmässiga lokalhyror.

text: 83. De förmånliga hyresvillkoren bidrar till att Badanstalten kan bedriva sin verksamhet utan krav på samma affärsmässighet och riskhänsyn som krävs i privata företag.

text: Finansiella fördelar

text: 84. Kommunala aktörer är bundna av självkostnadsprincipen. För att konkurrerande privata företag med vinstkrav ska kunna ge kunder ett likvärdigt erbjudande måste de vara mer effektiva. Om den kommunala konkurrenten dessutom har andra finansiella fördelar eller till och med får direkta bidrag krävs ytterligare effektivitetsfördelar hos den privata aktören. Ju större de finansiella fördelarna och/eller stödet är desto mer effektivt måste det privata företaget vara för att klara konkurrensen med den kommunala aktören. Detta medför att sådana fördelar och stöd hämmar, eller är ägnade att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens på den marknad där den kommunala aktören verkar.

text: 85. År 2001 genomförde Fastighetsbolaget en investering om 2 400 000 kronor för att uppföra Badanstaltens spaanläggning. Att dessa investeringskostnader inte täcks av Badanstaltens hyresbetalningar framgår tydligt av det förhållandet att hyran inte täcker Fastighetsbolagets kostnader för lokalerna. Dessa förhållanden utgör en avsevärd skillnad från de villkor som gäller för privata spaföretag, vilka själva måste bära de finansiella kostnaderna för investeringar i spaverksamheten.

text: 86. Som framgår av tabell 1 ovan har Badanstalten dessutom en lång historia av kommunala stöd bakom sig. Under åren 1997 – 2009 har rena driftsbidrag om totalt cirka 14 miljoner kronor betalats ut till Badanstalten. I Badanstaltens årsredovisning för 2010 anges under rubriken ”utsikter för framtiden” att förväntade hyreshöjningar under 2012 ”sannolikt kommer att medföra behov av kommunalt stöd”. Mot den bakgrunden framstår det som sannolikt att Badanstalten även i framtiden kan komma att uppbära kommunala stöd vid vikande lönsamhet i verksamheten.

text: 87. Det kan noteras att Badanstalten saknar särredovisning för simhalls-, gym och spaverksamheterna. Det går således inte att härleda vilka intäkter eller stöd som är hänförliga till vilka kostnader. Även om det är sannolikt att en viss del av det redan utbetalda stödet kan ha tillfallit Badanstaltens simhallsverksamhet innebär bristen på särredovisning att det inte kan uteslutas att en stor del av det utbetalade stödet även har kommit Badanstaltens gym- och dagsspaverksamheter tillgodo.

text: 88. Privata företag har inte möjligheten att få kostnadstäckning genom kommunala anslag och måste därför driva sin verksamhet med en helt annan affärsmässighet och riskhänsyn. Kommunens stöd till Badanstalten innebär således att konkurrensen snedvrids, eller i vart fall riskerar att snedvridas, på de i målet relevanta marknaderna.

text: 89. Badanstalten har i kontakter med Konkurrensverket framfört att man från och med den 1 januari 2013 kan komma att införa särredovisning avseende kostnader och intäkter för simhalls-, gym- och spaverksamheterna. Om så blir fallet är det bra från konkurrenssynpunkt. Särredovisning av verksamheterna ökar transparensen och minskar risken för dels dold korssubventionering från simhallsverksamheten till de konkurrensutsatta verksamheterna, dels att bidrag till simhallsverksamheten oavsiktligen kommer gym- och spaverksamheterna till del.

text: 90. Det kan dock noteras att den särredovisning Badanstalten har aviserat att man eventuellt kommer att införa inte i sig utgör ett hinder för Strömstads kommun, eller av kommunen ägda bolag, att göra investeringar i badanstaltens gym- och spaanläggning eller till och med ge rena driftsstöd till gym- och spaverksamheterna för det fall kommunen anser att det behövs.

text: 91. Vidare kommer ett eventuellt framtida införande av särredovisning inte att minska den fördel Badanstalen har av att med hjälp av kommunala investeringar och driftsstöd ha kunnat etablera och utveckla gym- och spaverksamheterna så att dessa har vuxit till den starka marknadsposition de har idag.

text: Badanstaltens närvaro på marknaderna

text: 92. Som anges i förarbetena till bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL kan en kommunal aktörs blotta närvaro på marknaden hämma förutsättningarna för en effektiv konkurrens genom att utgöra ett etableringshinder och leda till så kallade undanträngningseffekter.

text: 93. Kommunala företag får inte drivas i vinstsyfte. Kommunala företag styrs således inte primärt av vinstkrav och de är, till skillnad från privata företag, inte heller långsiktigt bundna av att behöva göra överskott. Kommunala företag kan därför sträva mot andra målsättningar, som att maximera kundnytta, minimera negativa miljöeffekter eller att skapa/bibehålla en hög sysselsättning. Detta medför att det kan vara svårt även för mer effektiva privata konkurrenter att stå sig i konkurrensen med ett kommunalt företag.

text: 94. När en offentlig aktör har en påtaglig närvaro på en marknad kommer privata investerare som överväger att investera på den marknaden vara tvungna att i sitt investeringsbeslut beakta den offentliga aktörens verksamhet. Då kan redan den offentliga aktörens ställning på marknaden medföra att dennes närvaro hämmar, eller är ägnad att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens.

text: 95. I förevarande fall har Badanstalten en marknadsandel om 60 procent på marknaden för gym i Strömstads kommun och en marknadsandel om 77 procent på marknaden för dagsspan i Strömstad och Tanums kommuner. Med så stora marknadsandelar kommer redan Badanstaltens närvaro på marknaden att hämma, eller vara ägnad att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens på dessa marknader.

text: 96. Det förhållandet att Badanstalten dessutom har ett antal fördelar gentemot privata aktörer kommer ytterligare att förstärka de konkurrensbegränsande effekterna av Badanstaltens närvaro på de i målet relevanta marknaderna.

text: Sammanfattning konkurrensbegränsning

text: 97. Badanstalten bedriver sin säljverksamhet på andra och mer förmånliga villkor än privata aktörer. Vidare har Badanstalten en stark position såväl på marknaden för gym i Strömstads kommun som på marknaden för dagsspan i Strömstads och Tanums kommuner. Badanstaltens säljverksamhet leder därför till att konkurrensen snedvrids och hämmas, eller i vart fall riskerar att snedvridas och hämmas på dessa marknader. Det minskade konkurrenstryck som då uppstår kan på sikt leda till en ineffektiv marknad, ett mindre omfattande utbud, sämre kvalitet och lägre konsumentnytta.

text: Förenlighet med lag

text: Inledning

text: 98. Av föregående avsnitt framgår att Badanstaltens gym- och spaverksamheter begränsar konkurrensen på dels, marknaden för gym i Strömstads kommun, dels marknaden för dagsspan i Strömstads och Tanums kommuner. Enligt bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL får en konkurrensbegränsande kommunal säljverksamhet inte förbjudas om den är förenlig med lag.

text: 99. När det gäller kommuners verksamhet innehåller

text: kommunallagen (1991:900)

text: regler om i vilka fall kommuner får befatta sig med en verksamhet. Enligt

text: 2 kap. 1 § kommunallagen

text: får kommuner bedriva verksamhet av allmänt intresse med anknytning till dess område eller medlemmar. Detta kallas för den allmänna kompetensen. De rättsliga ramarna för kommuners allmänna kompetens framgår av rättspraxis. Vid bedömning av vad som är ett allmänt

text: kommunalt intresse ska hänsyn tas till om det är lämpligt, ändamålsenligt och skäligt att kommuner engagerar sig i verksamheten.

text: 100. Enligt förbudet mot spekulativ näringsverksamhet i

text: 2 kap. 7 § kommunallagen

text: får kommunerna emellertid endast bedriva näringsverksamhet om den drivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster åt medlemmarna i kommunen. Av förarbetena framgår att möjligheten till kommunala engagemang inom näringslivet endast är av ren undantagskaraktär.

text: 101. Det som kännetecknar de så kallade sedvanliga kommunala näringsverksamheterna, tillåtna enligt

text: 2 kap. 7 § kommunallagen

text: , är att de i stor utsträckning handlar om att tillhandahålla anläggningar åt allmänheten. Vidare är många av de kommunala affärsverksamheterna monopolartade och inte sällan koncessionsbundna. Framför allt har det kommunala engagemanget haft sin grund i konkreta, ofta tekniskt betingade, behov av omfattande lokal samverkan mellan människorna i tätorten.

text: 102. Kommunala simhallar har under lång tid ansetts vara en sådan verksamhet kommuner får bedriva. Möjligheterna att driva simhallar utan offentliga subventioner är begränsade och i praktiken finns få privata företag som vill uppföra och driva simhallar. Samtidigt finns ett tydligt kommunalt allmänt intresse av att kommuninvånarna har tillgång till en simhall, till exempel för att främja simkunnighet. Det har därför ansetts lämpligt, ändamålsenligt och skäligt att kommuner innehar och driver simhallar. Denna del av Badanstaltens verksamhet är inte ifrågasatt i målet.

text: 103. Det förhållandet att det kan vara kompetensenligt för en kommun att uppföra och driva en simhall innebär dock inte att det därmed är lämpligt, ändamålsenligt och skäligt att kommunen även driver allehanda andra säljverksamheter i simhallen. Sådana säljverksamheter måste istället bedömas på sina egna meriter.

text: Gymverksamhet

text: 104. På gymmarknaden verkar till största delen privata företag. I princip finns det förutsättningar att etablera en lönsam gymverksamhet i tätorter med åtminstone 5 000 invånare. I Strömstads kommun, som har 12 010 invånare , finns förutom Badanstalten ett privat företag som erbjuder gymtjänster.

text: 105. Investerings- och driftskostnaderna för gymverksamhet är alltså inte större än att det går att täcka dessa med försäljningsintäkter och ändå ha utrymme för vinst. Inte heller i övrigt föreligger något behov av kommunal inblandning för att gymtjänster ska kunna tillhandahållas i Strömstads kommun.

text: 106. När det gäller gymverksamhet saknas alltså de förhållanden som kännetecknar sedvanliga kommunala affärsverksamheter. Mot denna bakgrund kan försäljning av gymtjänster inte anses vara en sådan sedvanlig kommunal affärsverksamhet som är tillåten enligt

text: 2 kap. 7 § kommunallagen

text: 107. Det kan noteras att sedan år 2005 har Badanstaltens uppskattade försäljningsintäkter från gymverksamheten uppgått till i genomsnitt 37 procent av bolagets totala årsomsättning (36 procent 2010). Omfattningen av Badanstaltens gymverksamhet är därmed så stor att någon anknytningskompetens inte skulle kunna komma ifråga ens om gymverksamheten hade ett nära och naturligt samband med Badanstaltens simhallsverksamhet som står för en tredjedel av bolagets totala årsomsättning (33 procent 2010).

text: 108. Badanstaltens gymverksamhet kan således inte anses förenlig med lag i den mening som avses i

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Spaverksamhet

text: 109. Inledningsvis förtjänar framhållas att spaverksamhet generellt sett är av en sådan lyxbetonad karaktär att det knappast kan anses vara av allmänt intresse att en kommun befattar sig med sådan verksamhet.

text: 110. Vidare är spaverksamhet inte förknippad med sådana förhållanden som normalt kännetecknar sedvanlig kommunal affärsverksamhet. Spatjänster tillhandahålls till största delen av privata företag och i Strömstads kommun finns, förutom Badanstalten, ytterligare ett spaföretag. Normalt är vare sig investerings- eller rörelsekostnaderna för ett spa större än att de kan täckas med försäljningsintäkter och ge utrymme för viss vinst.

text: 111. Inte heller i övrigt föreligger några behov av kommunal inblandning för att spatjänster ska kunna tillhandahållas. Mot denna bakgrund kan dagsspaverksamhet inte anses vara en sådan sedvanlig kommunal affärsverksamhet som är tillåten enligt

text: 2 kap. 7 § kommunallagen

text: 112. Det kan noteras att sedan 2005 har Badanstaltens försäljningsintäkter från dagsspaverksamheten uppgått till i genomsnitt 27 procent av bolagets totala årsomsättning (31 procent 2010). Omfattningen av Badanstaltens dagsspaverksamhet är därmed så stor att någon anknytningskompetens inte

text: skulle kunna komma ifråga ens om dagsspaverksamheten hade ett nära och naturligt samband med Badanstaltens simhallsverksamhet.

text: 113. Badanstaltens dagsspaverksamhet kan således inte anses förenlig med lag i den mening som avses i

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Konkurrensverkets sammantagna bedömning och vitet

text: Sammantagen bedömning

text: 114. Badanstalten är en offentlig aktör som bedriver säljverksamhet i form av tillhandahållande av gymtjänster samt tillhandahållande av dagsspatjänster.

text: 115. Badanstaltens gymverksamhet snedvrider och hämmar, eller är ägnad att snedvrida och hämma, konkurrensen på marknaden för gymtjänster i Strömstads kommun.

text: 116. Badanstaltens dagsspaverksamhet snedvrider och hämmar, eller är ägnad att snedvrida och hämma, konkurrensen på marknaden för dagsspan i Strömstads och Tanums kommuner.

text: 117. Såväl gymverksamheten som spaverksamheten bedrivs i strid med kommunalrättsliga principer och verksamheterna är därmed inte förenliga med lag.

text: 118. Förutsättningarna att bifalla Konkurrensverkets talan om förbud enligt 3 kap. 27 och 28 §§ KL är därmed uppfyllda.

text: 119. Av effektivitetsskäl finns det anledning att, i enlighet med

text: 3 kap. 29 §

text: KL, utsträcka förbudet till att omfatta även verksamheter som väsentligen överensstämmer med gym- eller dagsspaverksamhet. Detta eftersom det annars finns en risk att förbudet blir verkningslöst.

text: 120. Det är angeläget att de marknadsstörningar som Badanstaltens engagemang i gym- och dagsspaverksamhet ger upphov till avslutas så snart som möjligt. Konkurrensverket är dock medvetet om att det kan ta viss tid för Badanstalten att överlåta de aktuella verksamheterna, eller på annat sätt se till att dessa övergår i privat regi, exempelvis genom en konkurrensutsatt koncessionstilldelning. Konkurrensverket bedömer att en rimlig tid för detta är sex månader.

text: Vitet

text: 121. Förbuden enligt yrkandet bör förenas med vite.

text: 122. Enligt

text: 3 § lagen (1985:206)

text: om viten ska vite fastställas till ett belopp som med hänsyn till vad som är känt om adressatens ekonomiska förhållanden och till omständigheterna i övrigt kan antas förmå denne att följa det föreläggande som är förenat med vitet.

text: 123. Av förarbetena till ovan nämnda bestämmelse framgår att vitet ska bestämmas så högt att det inte blir ekonomiskt fördelaktigt för adressaten att underlåta att iaktta det.

text: 124. Badanstaltens omsättning för gym- och spaverksamheterna uppgick 2010 till sammanlagt 7,2 miljoner kronor. I sammanhanget måste också beaktas att Strömstads kommun tidigare har visat sig beredd att skjuta till belopp i 1,5 miljonerkronorsklassen vid underskott i Badanstaltens verksamhet samt att det är angeläget att Badanstaltens konkurrensbegränsande säljverksamhet upphör.

text: 125. Mot denna bakgrund bedömer Konkurrensverket att ett vitesbelopp om två miljoner kronor är skäligt och bör förmå Badanstalten att efterfölja förbudet.

text: Bevisuppgift

text: 126. Konkurrensverkets preliminära bevisuppgift återfinns i bilaga 1.

text: Mårten Hyltner


motpart: Samhall AB

publisher: Konkurrensverket

title: Samhall AB – försäljning av städtjänster

org: kkv

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, dnr 628/2021 – Samhall.

text: Konkurrensverkets beslut

type: rubrik

text: 2023-06-26 (Dnr 628/2021)

type: stycke

text: Konkurrensverket har utrett hur Samhall har prissatt sina städuppdrag i ett antal livsmedelsbutiker. De preliminära resultaten indikerar en tydlig underprissättning. Trots det avslutar Konkurrensverket utredningen, bland annat då begränsningar i gällande regelverk inte gör det ändamålsenligt för Konkurrensverket att ingripa.

text: Ta del av Konkurrensverkets avskrivningsbeslut, dnr 628/2021

text: Misstänkt konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet – städtjänster; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utredningen avseende Samhall Aktiebolag, 556448-1397, i ärende med dnr 628/2021 rörande en eventuell talan om förbud enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen (2008:579)

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund

text: Samhall Aktiebolag

text: 1. Samhall Aktiebolag (Samhall) är helägt av staten. Företagets uppdrag anges i en ägaranvisning. Enligt denna har Samhall till uppgift att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Detta ska ske genom att producera efterfrågade varor och tjänster. Uppdraget medför alltså att Samhall måste konkurrera med privata företag.

text: 2. Samhalls affärsverksamhet är i dag inriktad mot tjänsteproduktion. Av 2022 års totala nettoomsättning om ca 3,3 miljarder kr svarade tjänsteförsäljningen (rörelsegrenarna tjänster och branschlösningar) för ca 87 procent medan varuförsäljningen (rörelsegrenen industri och förpackning/montering) svarade för ca 13 procent. Städtjänster, som detta ärende gäller, är i sin tur Samhalls största tjänsteområde.

text: 3. För att kunna genomföra sitt uppdrag erhåller Samhall en merkostnadsersättning från staten. Ersättningen ska täcka merkostnader för bl.a. lägre arbetstakt hos medarbetarna, utvecklingsinsatser samt anpassning av arbetsmiljö och arbetsfordon. Vid utgången av 2022 hade Samhall över 23 000 medarbetare inom ramen för det arbetsmarknadspolitiska uppdraget. Det året uppgick merkostnadsersättningen till ca 6,5 miljarder kr.

text: 4. Merkostnadsersättningen får emellertid inte överstiga de merkostnader Samhall har jämfört med om verksamheten skulle ha bedrivits utan krav på att anställa personal med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. För att säkerställa detta finns det bestämmelser i förordningen (

text: ) om statlig ersättning till Samhall Aktiebolag för en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. I förordningen regleras ersättningens storlek, Samhalls redovisning samt statens kontroll av denna och återkrav av eventuell överkompensation. Förordningen tillkom som ett resultat av att Europeiska kommissionen (kommissionen) genom beslut hade slagit fast att ordningen för den statliga finansieringen av Samhall inte var förenlig med EU:s statsstödsregler.

text: 5. Som grundförutsättning för att den statliga merkostnadsersättningen lämnas till Samhall gäller sedan tidigare också, vilket anges i bolagsordningen, att

text: verksamheten bedrivs enligt affärsmässiga principer och på marknadens villkor varvid ska iakttas att övrigt näringsliv inte utsätts för osund konkurrens.

text: 6. Mot denna bakgrund har Samhall fastställt vissa riktlinjer och rutiner för sin prissättning. Till att börja med anger Samhalls riktlinjer att merkostnadsersättningen inte får användas för att priskonkurrera. Riktlinjerna anger även att försäljningspriset på en vara eller tjänst inte får understiga gällande marknadspris.

text: 7. Vid prissättningen använder sig Samhall av en särskild kalkylmodell. Enligt denna utgår säljkalkylen från kostnaderna för ett s.k. normföretag snarare än en beräkning av vilka faktiska kostnader som Samhall skulle ha för att producera en viss vara eller tjänst. Med normföretag avses enligt kalkylmodellen ett genomsnittligt företag – som inte uppbär de merkostnader som Samhalls uppdrag medför – i den aktuella branschen. Säljkalkylen görs av specialistutbildad personal med etablerade kalkyleringsverktyg. Ingångsvärdena i kalkyleringsverktygen bygger på en bevakning av offentligt tillgänglig information (i form av bl.a. offererade priser och tilldelningsbeslut i offentliga upphandlingar) och revideras årligen för att ta hänsyn till bl.a. pris- och kostnadsjusteringar på marknaden. Därutöver behandlas större affärer av ett särskilt affärsråd bestående av bolagets ledningsgrupp.

text: Tidigare utredningar av Samhalls prissättning inom städtjänster

text: 8. Samhalls prissättning inom städtjänster har under senare år granskats av både kommissionen och Konkurrensverket.

text: 9. I det ovan nämnda beslutet om statligt stöd från december 2017 uttalade kommissionen att det är viktigt att Samhall inte sänker omsättningen på ett konstlat sätt genom alltför låga priser eftersom det skulle påverka trovärdigheten för beräkningen av merkostnadsersättningen. Kommissionen ansåg dock att Samhall hade tillämpat marknadsmässiga priser och hänvisade som stöd för detta till bolagets interna rutiner samt den upphandlingsstatistik som kommissionen hade tagit del av. Kommissionens bedömning grundande sig också på att varken Konkurrensverket eller något företag vid tidpunkten för beslutet hade valt att föra en talan i domstol mot

text: Samhall om förbud mot underprissättning enligt

text: konkurrenslagens

text: bestämmelser om konkurrensbegränsade offentlig säljverksamhet.

text: 10. Konkurrensverket hade dock i maj 2017 på eget initiativ inlett en utredning av Samhalls prissättning av städtjänster. Bakgrunden var det stora antalet klagomål som hade inkommit till Konkurrensverket sedan de nämnda bestämmelserna om konkurrensbegränsade offentlig säljverksamhet trädde i kraft 2010. I utredningen granskade Konkurrensverket bl.a. ett urval av Samhalls säljkalkyler i offentliga och privata upphandlingar samt upphandlingsstatistik för offentliga upphandlingar, bl.a. gällande andel vunna anbud och prisnivå.

text: 11. Konkurrensverket konstaterade att Samhalls modell för priskalkylering i huvudsak liknade de olika modeller som konkurrenter använde sig av. Utredningen visade dock att värdena i säljkalkylerna inte alltid överensstämde med Samhalls interna riktlinjer och att dessa riktlinjer innehöll en viss rörelsefrihet vilket medgav att offererat pris kunde understiga det kalkylerade priset. I fråga om andelen vunna anbud och prisnivå i offentliga upphandlingar visade utredningen att Samhalls prisnivå i genomsnitt föreföll vara något lägre än konkurrenternas. Konkurrensverket fann dock att det fanns ett betydande antal aktörer och låga etablerings- och expansionshinder i branschen. Med hänsyn till detta och då Samhall under utredningen hade ändrat sina rutiner och riktlinjer för att säkerställa en marknadsmässig prissättning beslutade Konkurrensverket i december 2018 att inte utreda ärendet vidare.

text: 12. Efter ett klagomål som inkom i september 2020, som på nytt gällde Samhalls prissättning av städtjänster, inledde Konkurrensverket en utredning av företagets prissättning för städtjänster i en specifik livsmedelsbutik. Som underlag för bedömningen använde Konkurrensverket sig bl.a. av kalkyler som hade tagits fram av en oberoende expert inom städbranschen för att bestämma det pris ett effektivt städföretag skulle behöva ta ut utan att gå med förlust.

text: 13. Konkurrensverket bedömde att det inte skulle ha varit möjligt att utföra det städuppdrag som klagomålet gällde till det pris som Samhall hade tillämpat och drog slutsatsen att marknadspriset för det aktuella uppdraget översteg Samhalls pris med åtminstone 40 procent. Samhall delade Konkurrensverkets bedömning att priset inte var marknadsmässigt och framhöll att detta var en konsekvens av ett misstag. Mot bakgrund av att det städuppdrag som

text: klagomålet rörde hade upphört beslutade Konkurrensverket i oktober 2021 att inte utreda ärendet vidare.

text: 14. Med anledning av Konkurrensverkets utredningar har Samhall sedan 2017 vidtagit åtgärder för att säkerställa marknadsmässig prissättning och uppföljning av denna. Samhall har bl.a. infört särskilda riktlinjer för konkurrensneutrala priser, fyraögonprincipen (dvs. att minst två personer ska gå igenom samtliga kalkyler, offerter och avtal) och stickprovskontroller av avtal i efterhand.

text: Klagomålet i detta ärende

text: 15. Konkurrensverket mottog den 14 oktober 2021 ett klagomål från Almega Serviceföretagen (Almega) mot Samhall. I klagomålet, som har kompletterats under utredningens gång, anges sammanfattningsvis följande. Almegas medlemsföretag upplever att Samhall har skapat sig en mycket stark ställning inom städtjänster till butiker i allmänhet och livsmedelsbutiker i synnerhet. Detta har skett genom att Samhall tillämpar priser som understiger marknadspris. Priserna har vanligtvis överenskommits på central nivå genom ramavtal med respektive livsmedelskedja. Almega har därför dels kartlagt Samhalls engagemang för livsmedelsbutiker i Storstockholm, Västra Götaland och andra områden i landet där Almegas medlemsföretag upplever att Samhall städar till mycket låga priser, dels beräknat gällande marknadspris för städuppdrag i dessa områden. Kartläggningen visar att Samhalls priser för städtjänster understiger marknadspriset med 30–40 procent.

text: 16. I en komplettering som inkom den 21 november 2021 listades 20 livsmedelsbutiker som enligt Almega har städats av Samhall till mycket låga priser.

text: Ärendets handläggning

text: 17. I utredningen har Konkurrensverket inhämtat uppgifter som tar sikte på Samhalls prissättning av städtjänster i förhållande till butiker inom livsmedelskedjorna . Samhall har ålagts att inkomma med bl.a. ramavtal samt, för de 20 butiker som omfattas av klagomålet, avtalsdokument, priskalkyler och fakturor för städuppdrag under 2021–2022. Konkurrensverket har även haft möten med företrädare för Almega, Samhall och två andra marknadsaktörer för att inhämta uppgifter om marknadsförhållanden och metoder för kalkylering av prissättning av städtjänster.

text: 18. Konkurrensverket har bl.a. analyserat ramavtalspriserna för samtliga butiker som omfattas av Samhalls avtal med (där priserna

text: anges som standardiserade listpriser för olika butikstyper och butiksstorlekar). För har Konkurrensverket dessutom analyserat prisuppgifter på enskild butiksnivå för samtliga butiker som omfattas av ramavtalen med Samhall. Dessa ramavtalspriser och butikspriser har jämförts med de beräkningar om marknadspris (angett i intervall, beroende på butiksstorlek, på pris per kvadratmeter och månad) som lämnats av andra marknadsaktörer inom ramen för utredningen. Konkurrensverket har även analyserat Samhalls fakturering för städuppdragen i 18 av de 20 livsmedelsbutiker som omfattas av klagomålet. Denna fakturering har satts i relation till en priskalkyl som bygger på den oberoende expertis som anlitades i Konkurrensverkets föregående utredning av Samhall, för att bestämma det pris ett effektivt städföretag skulle behöva ta ut utan att gå med förlust.

text: 19. Samhall har fått del av de preliminära analysresultaten men inte de underliggande beräkningarna.

text: 20. Under utredningen har Samhall till Konkurrensverket förklarat sig villigt att självt utforma och vidta åtgärder för att minska konfliktytorna i förhållande till privata aktörer på marknaden. Sammanfattningsvis har Samhall informerat Konkurrensverket att företaget avser att vidta följande åtgärder:

text: - En särskild formell process med en extern granskare antas för den årliga revideringen av kalkyleringsverktygen.

text: - Ett förstärkt affärsråd införs med en rådgivande extern expert för att verifiera att Samhall har följt sina processer och riktlinjer inför anbud och offerter för avtal med ett kontraktsvärde överstigande en viss nivå. Denna verifiering blir en förutsättning för att lämna anbud och offert.

text: - Samtliga Samhalls kalkyl- och anbudsexperter centraliseras så att de ingår i en egen organisatorisk enhet.

text: - Samhall ser på ett strukturerat sätt över marknadsmässigheten i ett visst förutbestämt antal av sina största avtal varje gång de ska omförhandlas eller förlängas.

text: - Samhall lägger på sin hemsida upp information med en beskrivning av hur Samhall finansieras och gör affärer.

text: 21. Almega, som beretts tillfälle att yttra sig över en sammanfattning av de åtgärder som Samhall har aviserat, har i korthet anfört att dessa är otillräckliga för att åtgärda de konkurrensproblem som Samhalls prissättning enligt Almega ger upphov till. Almega har för egen del framfört ett förslag på detaljerade åtgärder i form av ett regelverk gällande hur Samhall bör

text: kalkylera, prissätta och arbeta, inklusive kontrollfunktioner och tydligare insyn i merkostnadsersättningen och andra bidrag.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Rättsliga utgångspunkter

text: 22. Enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: får staten, en kommun eller en region förbjudas att i en säljverksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur tillämpa ett visst förfarande, om det snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden. Förbud får också meddelas om förfarandet hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas när det gäller förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt. För en kommun eller en region kan även en hel säljverksamhet förbjudas, om den inte är förenlig med lag. Ett sådant verksamhetsförbud kan dock inte riktas mot staten.

text: 23. Det som sägs ovan gäller enligt

text: 3 kap. 28 § konkurrenslagen

text: även avseende ett förfarande eller en verksamhet i en annan juridisk person om staten, en kommun eller en region direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande över den juridiska personen.

text: 24. En offentlig säljverksamhet bör prövas med utgångspunkt i beteendets långsiktiga verkningar på förutsättningarna för en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden. Frågan är om beteendet i det enskilda fallet skadar drivkrafterna till konkurrens och själva mekanismerna på marknadsplatsen. De konkurrensbegränsande effekterna bör vidare vara av någon betydelse för att ett förbud ska kunna komma i fråga. Något märkbarhetskrav likt det i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen

text: bör dock enligt förarbetena inte ställas.

text: 25. Bestämmelserna är framåtriktade vilket innebär att ett beteende blir förbjudet först sedan en domstol i det enskilda fallet har förbjudit den offentliga aktören att fortsätta med detta beteende. Till skillnad från vad som gäller vid tillämpningen av de ständigt gällande förbuden mot konkurrensbegränsande samarbete och missbruk av dominerande ställning i

text: 2 kap.

text: och

text: 7 §§

text: konkurrenslagen

text: saknas det enligt bestämmelserna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet en möjlighet att, i avskräckande syfte, besluta om en sanktionsavgift för ett beteende som redan har inträffat. Enligt bestämmelserna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet saknas det också en möjlighet för företag att göra bindande åtaganden om att ändra sitt beteende för att komma till rätta med en konkurrensproblematik genom ett beslut förenat med vite.

text: Offentlig säljverksamhet

text: 26. Samhall, som ägs av staten, är en sådan offentlig aktör som avses i

text: 3 kap.

text: och

text: 28 §§

text: konkurrenslagen

text: . Vidare är de städtjänster som Samhall tillhandahåller en säljverksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur. Bestämmelserna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet är därför tillämpliga.

text: Relevant marknad

text: 27. Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter som köparen anser är utbytbara, dvs. sådana produkter som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framförallt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: 28. I likhet med Konkurrensverkets tidigare bedömning av städtjänster ger utredningen i detta ärende preliminära indikationer på att vissa typer av städkontrakt skiljer sig från den övriga städmarknaden t.ex. genom sin storlek. Utredningen tyder även på att den geografiska marknaden skulle kunna avgränsas snävare än en övergripande nationell städmarknad. Konkurrensverket har dock inte gjort någon slutlig bedömning avseende avgränsningen av relevant marknad.

text: Konkurrensbegränsning

text: 29. I förarbetena anges underprissättning som ett typfall på ett förfarande som kan snedvrida eller hämma en effektiv konkurrens. Detta uttrycks som att den offentliga aktören sätter sina priser under självkostnadsnivå.

text: 30. Vad särskilt gäller Samhall – som pga. sitt arbetsmarknadspolitiska uppdrag erhåller en merkostnadsersättning – är en bedömning av företagets prissättning utifrån självkostnadsnivå emellertid förenad med en inneboende osäkerhet. Det beror på att det utifrån Samhalls interna redovisning svårligen går att avgöra storleken på merkostnaderna i förhållande till merkostnadsersättningen för olika kunduppdrag. Enligt Konkurrensverkets mening framstår det därför i detta fall som mer ändamålsenligt att bedöma

text: huruvida Samhall sätter sina priser under gällande marknadspris, vilket kan uttryckas som ett pris som ett effektivt företag inte kan konkurrera med.

text: 31. Som Konkurrensverket har konstaterat i tidigare beslut upplever konkurrenter på marknaden att Samhalls prissättning ligger under nivån hos andra stora städbolag. Även inom ramen för detta ärende har företag som Konkurrensverket varit i kontakt med uppgett att de väljer att inte lägga anbud om de bedömer att Samhall kommer att delta i samma upphandling.

text: 32. Enligt Samhalls uppfattning säkerställer dock företagets kalkylmodell, som utgår från kostnaderna för ett genomsnittligt företag i branschen (normföretag), en marknadsmässig prissättning. Inom ramen för detta ärende har Konkurrensverket inte närmare granskat denna kalkylmodell som sådan. Som redogjorts för ovan har däremot Konkurrensverket i ett tidigare beslut konstaterat att Samhalls priskalkylering i huvudsak liknar de olika modeller som konkurrenter använder sig av, låt vara att Almega i förevarande ärende har framfört att Samhall använder sig av felaktiga ingångsvärden för att kunna uppnå ett marknadsmässigt pris.

text: 33. Som Konkurrensverket också konstaterat i samma beslut innehåller emellertid Samhalls interna riktlinjer en viss rörelsefrihet som medger att offererat pris kan understiga det kalkylerade priset. Kalkylmodellen i sig utesluter alltså inte att Samhall har tillämpat priser som understiger marknadspris.

text: 34. I förevarande ärende talar Konkurrensverkets utredning dessutom för att det i vissa fall kan finnas tydliga incitament för Samhall att frångå sin kalkylmodell och sätta ett lägre pris för att vinna en affär. I detta hänseende kan det noteras att Samhall hade ingått åtminstone ramavtalet med innan företaget vidtog de rutiner för prissättningen som följde på Konkurrensverkets tidigare utredningar. Inom ramen för utredningen har Samhall dessutom förklarat att företaget ägnade sig åt en strategisk prissättning i ramavtalsaffären med , vilket enligt Samhall har skapat omkring arbetstillfällen. Som Konkurrensverket tidigare konstaterat är också denna typ av privata uppdrag med stor utbredning i hela landet av viktig strategisk betydelse för att etablera eller utveckla verksamhet i ett område. Förutom ramavtalet med torde även Samhalls ramavtal med vara av en sådan betydelse på marknaden.

text: 35. Dessa ramavtal omfattar städuppdrag i sammanlagt omkring livsmedelsbutiker. Gällande dessa butiker indikerar Konkurrensverkets preliminära analys av ramavtalspriser och priser på enskild butiksnivå i

text: förhållande till de beräkningar om marknadspris som lämnats i ärendet att Samhall har tillämpat en prissättning som i genomsnitt tydligt understiger marknadspris, låt vara att det råder en viss variation i graden av underprissättning mellan livsmedelskedjorna och mellan butiker i olika storlekskategorier.

text: 36. Mot detta har Samhall emellertid invänt att det inte är möjligt att bedöma om ett pris är marknadsmässigt genom att använda ett kvadratmeterprisintervall eftersom detta inte tar hänsyn till hela omfattningen av ett ramavtal. Enligt Samhalls uppfattning skulle användningen av ett kvadratmeterpris inte vara relevant för annat än vid jämförelsen av ett och samma objekt vid samma tidpunkt.

text: 37. Denna invändning motsägs dock i viss mån av dels Samhalls egna ramavtal där pris anges i huvudsak som kronor per kvadratmeter och månad, dels de andra marknadsaktörer som Konkurrensverket har varit i kontakt med och som förklarat att pris per kvadratmeter är den centrala prisparametern när det gäller städuppdrag i dagligvarubutiker.

text: 38. Konkurrensverket kan förvisso konstatera att ett marknadspris uttryckt som ett kvadratmeterpris kan skilja sig åt mellan enskilda dagligvarubutiker till följd av att städuppdragens omfattning kan variera. Exempelvis har vissa butiker en högre städfrekvens för vissa butiksytor, såsom området för frukt och grönt, medan andra butiker har fler toaletter och en lägre andel lageryta.

text: 39. För att närmare undersöka denna effekt har Konkurrensverket även analyserat faktureringen för 18 enskilda livsmedelsbutiker utifrån de skillnader i städuppdraget som förelåg mellan dessa. Som framgått ovan har analysen utgått från en kalkylmodell som syftar till att bestämma det pris ett effektivt städföretag skulle behöva ta ut utan att gå med förlust. De preliminära resultaten indikerar en tydlig underprissättning i fråga om faktureringen för åtminstone 16 av de 18 livsmedelsbutiker som har ingått i analysen.

text: 40. Även i det fall att en slutlig analys av de ifrågavarande ramavtalen skulle bekräfta att Samhall har begränsat konkurrensen genom sin prissättning framstår det inte i detta fall som ändamålsenligt att – med stöd av bestämmelserna om förbud mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet och utifrån de aspekter som Konkurrensverket har att beakta – ingripa mot redan ingångna avtal. Så som

text: konkurrenslagens

text: bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet är utformade finns det heller inte någon möjlighet att besluta om en sanktionsavgift i avskräckande syfte för ett beteende som redan har inträffat.

text: 41. Som redovisats ovan har också Samhall informerat Konkurrensverket att företaget avser att vidta åtgärder som är avsedda att förebygga en framtida underprissättning av städtjänster. Det är dock inte fråga om ett bindande åtagande genom ett beslut förenat med vite, vilket alltså inte är möjligt inom ramen för

text: konkurrenslagens

text: bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet.

text: 42. Konkurrensverket vill emellertid inskärpa vikten av att Samhall, som är en statlig aktör med en omfattande säljverksamhet, vidtar kraftfulla åtgärder för att motverka att sin prissättning inte begränsar konkurrensen. Den arbetsprocess som Samhall nu har aviserat skulle kunna vara ett sätt att uppnå detta. Utfallet för konkurrenssituationen beror dock i hög grad på hur Samhall kommer att tillämpa åtgärderna i framtiden.

text: 43. Med hänsyn till ovanstående kan det finnas skäl för Konkurrensverket att i framtiden följa upp Samhalls prissättning vid förnyade och kommande städkontrakt, särskilt med hänsyn till vad Almega har anfört i fråga om de av Samhall aviserade åtgärderna. Mot bakgrund av vad som angetts ovan bedömer Konkurrensverket att det dock för närvarande inte finns tillräckliga skäl att fortsätta utredningen med inriktning mot en eventuell talan om förbud enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit funktionsansvarige Johan Holmquist.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Anvisning om annan möjlighet till prövning

text: Konkurrensverkets beslut kan enligt

text: 7 kap. 1 § konkurrenslagen

text: inte överklagas. Enligt

text: 3 kap. 32 § konkurrenslagen

text: kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (subsidiär talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Kopia till:

text: Samhall Almega Finansdepartementet Klimat- och näringslivsdepartementet

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

type: avgorande


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Skurups kommun

title: Skurups kommun - Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Skurups kommun har agerat i strid med

text: 10 kap. 4 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att inte i tid efterannonsera upphandlingen med upphandlings-ID MT16654, Upphandling avseende möbler och inredning till Shieffendorfs förskola.

text: Skurups kommun förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 1. Konkurrensverket har uppmärksammat i statistik från EU:s standardformulär för upphandling, eForms, att många upphandlingar inte efterannonseras. Detta leder till en bristfällig statistik avseende offentliga inköp i Sverige. Efterannonsering av upphandlingar skapar dessutom insyn och transparens avseende de offentliga inköpen.

text: 2. Vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser 2021 och 2022 noterade Konkurrensverket att flera av Skurups kommuns (Kommunen) upphandlingar inte hade efterannonserats. En av dem var Upphandling avseende möbler och inredning till Shieffendorfs förskola (Upphandlingen). Den ursprungliga upphandlingsannonsen publicerades den 25 februari 2022.

text: 3. Under utredningen har Kommunen sammanfattningsvis angett följande. Det saknas skäl till utebliven efterannonsering men generellt skulle förklaringen kunna vara personalomsättning. Upphandlingen avsåg varor, påbörjades efter den 1 februari 2022 och dess uppskattade värde uppgick till 25 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Skälen för beslutet

text: Skyldigheten att efterannonsera

text: 4. Lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) gäller för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 5. När upphandlade kontrakt eller ramavtal har tilldelats ska resultatet av upphandlingen efterannonseras senast 30 dagar efter det att avtalet eller ramavtalet ingicks. För upphandlingar som är påbörjade innan den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera endast upphandlingar över tröskelvärdena. För upphandlingar som är påbörjade efter den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera både upphandlingar över och under tröskelvärdena. Upphandlingar som understiger direktupphandlingsgränsen behöver inte efterannonseras.

text: 6. Bestämmelserna om efterannonsering finns för upphandlingar över tröskelvärdet i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU. Vad en efterannons ska innehålla framgår av

text: upphandlingsförordningen (2016:1162)

text: och för upphandlingar över tröskelvärdet även i de standardformulär som regleras i genomförandeförordningen om eForms.

text: 7. För upphandlingar av varor som påbörjades mellan den 1 februari 2022 och den 31 december 2023 var direktupphandlingsgränsen 700 000 kronor och tröskelvärdet 2 236 731 kronor.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 8. Kommunen är upphandlande myndighet i ärendet. Enligt vad som framkommit av utredningen påbörjades Upphandlingen efter den 1 februari 2022 och uppgick till ett värde om 25 000 000 kronor, vilket översteg såväl tillämplig direktupphandlingsgräns som tillämpligt tröskelvärde.

text: 9. Av utredningen har framkommit att efterannonsering inte har skett i tid. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda om efterannonsering skett vid en senare tidpunkt.

text: 10. Kommunen har med beaktande av vad som anförts ovan agerat i strid med bestämmelserna om efterannonsering i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU.

text: 11. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda övriga upphandlingar som granskats i ärendet vidare.

text: Detta beslut har fattats av vikarierande generaldirektören. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.


motpart: Statens Servicecenter

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Statens Servicecenter - Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Statens Servicecenter har agerat i strid med

text: 10 kap. 4 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att inte i tid efterannonsera upphandlingen med upphandlings-ID SE60293, Upphandling av konsulttjänster intern- och extern kommunikation.

text: Statens Servicecenter förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 1. Konkurrensverket har uppmärksammat i statistikinsamling från EU:s standardformulär för upphandling, eForms, att många upphandlingar inte efterannonseras. Detta leder till en bristfällig statistik avseende offentliga inköp i Sverige. Efterannonsering av upphandlingar skapar dessutom insyn och transparens avseende de offentliga inköpen.

text: 2. Vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser 2021 och 2022 noterade Konkurrensverket att flera av Statens Servicecenters upphandlingar inte hade efterannonserats. En av dem var Upphandling av konsulttjänster intern- och extern kommunikation (Upphandlingen). Den ursprungliga upphandlingsannonsen publicerades den 26 januari 2021.

text: 3. Under utredningen har Statens Servicecenter sammanfattningsvis angett följande. Skälet till den uteblivna efterannonseringen är att det har missats på grund av systemets funktionalitet. Upphandlingen avsåg upphandling av tjänst, påbörjades innan den 1 februari 2022 och dess uppskattade värde uppgick till 30 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Skälen för beslutet

text: Skyldigheten att efterannonsera

text: 4. Lagen (

text: 5. När upphandlade kontrakt eller ramavtal har tilldelats ska resultatet av upphandlingen efterannonseras senast 30 dagar efter det att avtalet eller ramavtalet ingicks. För upphandlingar som är påbörjade före den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera endast upphandlingar över tröskelvärdena. För upphandlingar som är påbörjade efter den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera både upphandlingar över och under tröskelvärdena. Upphandlingar som understiger direktupphandlingsgränsen behöver inte efterannonseras.

text: 10 kap. 4 §

text: LOU. Vad en efterannons ska innehålla framgår

text: av

text: upphandlingsförordningen (2016:1162)

text: 7. För upphandlingar av varor och tjänster som påbörjades mellan den 1 januari 2020 och den 31 december 2021 var direktupphandlingsgränsen 615 312 kronor och tröskelvärdet 2 197 545 kronor.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 8. Statens Servicecenter är upphandlande myndighet i ärendet. Enligt vad som framkommit av utredningen påbörjades Upphandlingen innan den 1 februari 2022 och uppgick till ett värde om 30 000 000 kronor, vilket översteg såväl tillämplig direktupphandlingsgräns som tillämpligt tröskelvärde.

text: 10. Statens Servicecenter har med beaktande av vad som anförts ovan agerat i strid med bestämmelserna om efterannonsering i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentligupphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Hur man överklagar


arendetyp: Missbruk av dominerande ställning

beslutstyp:
Åläggande
Beslut från domstol

motpart: Telia Mobile AB

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Teknik, IT och telekom

title: Telia Mobile AB

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 63/1994 – Telia Mobile AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 1996-06-26 (Dnr 63/1994)

text: Åläggande att inte erbjuda aggregerade rabatter.

text: Tingsrätten

text: 1998-06-11 (Ä 8-94-96)

text: Fastställde KKV:s beslut.

text: Marknadsdomstolen

text: Ärendet avskrivet sedan KKV upphävt sitt beslut om åläggande.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: ÅEL Juridik och Fastighetsförvaltning

title: Postens avgiftshöjning - postboxar

text: Er skrivelse angående Postens avgiftshöjning - postboxar

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 22 januari 2002 anfört klagomål över Postens höjning av avgiften för postboxar och Ni hemställer att verket skall föra talan om konkurrensskadeavgift mot Posten.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL, innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Enligt

text: 19 §

text: KL finns ett flertal förfaranden som kan vara missbruk av en dominerande ställning och som är förbjudna enligt lagen. Ett sådant missbruk kan vara att ett dominerande företag påtvingar en kund oskäliga inköps- eller försäljningspriser, s.k. överprissättning. En prövning enligt KL i sådant fall måste bl.a. omfatta en analys som visar om priset står i rimlig relation till den berörda tjänstens ekonomiska värde. En annan fråga som aktualiseras är fastställande av relevanta marknader och hur Postens m.fl. aktörers distribution av brev m.m. mot särskild avgift skall beaktas i sammanhanget.

text: I detta fall kan noteras att Posten enligt

text: postlagen (1993:1684)

text: inte har skyldighet att tillhandahålla postboxar. Uthyrning av postboxar omfattas inte heller av någon prisreglering från det allmännas sida. Här gäller således fri prissättning, dvs. företagen själva bestämmer vilka priser som skall gälla på området.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Konkurrensverket vill påminna om att när verket i ett visst fall beslutar att inte meddela något åläggande enligt

text: 23 §

text: KL uppkommer en subsidiär talerätt. Den innebär att de berörda företagen får väcka talan vid Marknadsdomstolen och begära att domstolen meddelar ett åläggande.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch


motpart: Nynäshamns kommun

title: Utredning av Nynäshamns kommun avseende upphandling av bemanningstjänster

text: Nynäshamns kommuns upphandling av organisationskonsulter; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte fortsätta utredningen avseende Nynäshamns kommun i ärende med dnr 63/2024 rörande om anskaffning av organisationskonsulter genomförts i enlighet med Lag (

text: ) om offentlig upphandling (LOU).

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog genom ett tips uppgifter om att Nynsähamns kommun, 212000-0233, skulle ha utökat ett avropat uppdrag avseende organisationskonsulter, till att inkludera tjänster som inte omfattades av tillämpat ramavtal.

text: 2. Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Nynäshamns kommun i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med LOU.

text: 3. Konkurrensverket utreder ett urval av de indikationer på överträdelser som anmäls till Konkurrensverket. Beslut om vilka indikationer som ska prioriteras för fördjupad utredning fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy.

text: Skäl för beslutet

text: 4. Ärendet prioriterades med hänsyn till ett allmänpreventivt syfte eftersom det bedömdes kunna röra sig om en otillåten direktupphandling. Mot bakgrund av de uppgifter som inkommit under utredningen bedömer Konkurrensverket att en fortsatt utredning av ärendet inte kommer att få en sådan allmänpreventiv effekt som det inledningsvis bedömdes att det skulle kunna få och att de utredningsinsatser som är nödvändiga för att kunna ta ställning till om det skett en överträdelse av upphandlingslagstiftningen inte är motiverade sett till möjligheten att nå önskat resultat med utredningen.

text: 5. Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket inte skäl att fortsätta att utreda om anskaffningen genomförts i enlighet med tillämplig lag. Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om Nynäshamns kommun agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunnig jurist Louise Grünberg Petersson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Prissamarbete oljebolagen

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 3 juli 2000 anfört klagomål över att, som det får förstås, oljebolagen i princip tillämpar samma priser.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Konkurrensverket har tidigare haft skäl att uppmärksamma konkurrensförhållandena på bensinmarknaden. Denna får betraktas som en s.k. oligopolmarknad. På sådana marknader kan företagen ha ett jämförelsevis stort intresse av att få till stånd ett samordnat förfarande vilket kan begränsa konkurrensen. Vidare bör nämnas att från tid till annan synes även vissa bensinbolag agera som prisledare, dvs. när ett företag genomför prisändringar följer de övriga med.

text: När det gäller oljebolagens prisändringar under hösten 1999 bedömde Konkurrensverket, mot bakgrund av vad som framkommit om bensinbolagens agerande och berörda prisändringar, att det i detta fall fanns tillräcklig grund för att initiera en fördjupad undersökning och prövning enligt KL. En sådan undersökning inleddes i december 1999 och har nu lett till att verket stämmer oljebolagen på sammanlagt 740 miljoner kronor.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av bitr. avdelningschefen Delden. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Peter Delden

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .