nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Stiftelsen Korsvägen – förfrågan om stiftelsen är ett offentligt styrt organ

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling och lagen (

text: ) om upphandling av koncessioner; Stiftelsen Korsvägen och Universeum AB – bestämmelserna om offentligt styrt organ m.m.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket har granskat Stiftelsen Korsvägen och Universeum AB och funnit

text: - att Stiftelsen Korsvägen (Stiftelsen) och dess helägda dotterbolag Universeum AB (Universeum) är sådana offentligt styrda organ som enligt

text: 1 kap.

text: och

text: 22 §§

text: lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) och

text: 1 kap.

text: och

text: 20 §§

text: lagen (

text: ) om upphandling av koncessioner (LUK) ska jämställas med en upphandlande myndighet vid tillämpning av nämnda lagar, och

text: - att Universeum, genom att under 2020 ingå kontrakt om dels drift av restau- 2 3 rangverksamhet , dels byggentreprenad , har brutit mot upphandlingsregelverket genom att inte tillämpa reglerna om annonsering i

text: 10 kap. 1 §

text: LOU respektive

text: 8 kap. 1 §

text: LUK.

text: Konkurrensverket förutsätter att Stiftelsen och Universeum säkerställer att framtida anskaffningar sker i enlighet med upphandlingsregelverket.

text: Ärendena med dnr 758, 467, 468 och 469/2020 avslutas.

text: Bakgrund

text: Stiftelsen och Universeum

text: 1. Stiftelsen Korsvägen bildades den 18 december 1997 av Göteborgsregionens kommunalförbund (Göteborgsregionen), Stiftelsen Chalmers tekniska högskola (Chalmers) och Västsvenska Industri- och Handelskammaren (Västsvenska handelskammaren). Syftet med Stiftelsen var att lägga grunden till ett nytt vetenskapscenter. Bakom initiativet stod även Göteborgs universitet.

text: 2. Enligt stiftelseförordnandet har Stiftelsen som huvudsakligt ändamål att främja allmänhetens, framför allt barns och ungdomars, intresse för studier och yrkesval inom ett brett vetenskapsfält med tyngdpunkt inom naturvetenskap och teknik. Stiftelsen ska vidare ha rätt att i egen regi, eller via annan juridisk person, bedriva verksamhet för att främja Stiftelsens ändamål. Sådan verksamhet får även utgöra näringsverksamhet.

text: 3. Den 22 december 1997 förvärvade Stiftelsen det aktiebolag som sedermera skulle komma att namnändras till Universeum AB. Universeum är således ett till Stiftelsen helägt dotterbolag.

text: 4. Universeums verksamhet bedrivs sedan öppnandet 2001 i för ändamålet särskilt uppförda lokaler på Södra vägen 50 i Göteborg. Verksamheten, som är ett så kallat vetenskapscenter, omfattar utställningar och lärmiljöer inom främst naturvetenskapliga och tekniska områden. Anläggningen är öppen alla dagar året runt och har sedan öppnandet haft över tio miljoner besökare, varav cirka hälften barn och ungdomar. Förutom den publika verksamheten bedriver Universeum dels pedagogisk verksamhet i samarbete med grundskolor och gymnasieskolor i Göteborgsregionen, dels kompetensutveckling för lärare och andra projekt som syftar till att utveckla undervisningen i naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Universeum medverkar också i lärarutbildningen vid Göteborgs universitet och samarbetar med universitetet och Chalmers om forskning inom pedagogik.

text: 5. I april 2020 ingick Universeum avtal med Chalmers Studentkårs Restaurang AB. Enligt avtalet, som benämns hyresavtal, åtar sig bolaget att driva restaurangverksamhet i Universeums lokaler i enlighet med de villkor om bland annat öppettider, priser, utbud och koncept som anges i bilagor till avtalet. Avtalet gäller till och med den 31 december 2025. Enligt avtalet ska Chalmers Studentkårs Restaurang AB betala ett hyresbelopp motsvarande en

text: viss procent av omsättningen, dock minst kronor per år. Avtalet innehåller ingen garanterad ersättning.

text: 6. I april 2020 ingick Universeum även ett avtal med Skeppsviken Bygg i Göteborg AB om totalentreprenad avseende byggnation av Universum visualiseringsdome.

text: Tillsynsärendena

text: 7. Konkurrensverket inledde hösten 2020 en granskning av Universeum efter att ha mottagit ett tips om att ett koncessionsavtal tecknats rörande drift av restaurangverksamhet m.m. utan att föregås av ett annonserat förfarande (dnr 467/2020). Samtidigt noterades genom Konkurrensverkets omvärldsbevakning att Universeum dels tecknat ett entreprenadavtal avseende omoch tillbyggnation av anläggningen (dnr 468/2020), dels erhållit externa medel i syfte inrätta en ny lärmiljö (dnr 469/2020).

text: 8. Mot bakgrund av Universeums uppgifter under skriftväxlingen kring ägarförhållandena mellan bolaget och Stiftelsen öppnades i december 2020 ytterligare ett ärende i syfte att utreda Stiftelsens upphandlingsrättsliga status (dnr 758/2020).

text: 9. Konkurrensverket noterar inledningsvis att den interimsorganisation som ledde förberedelsearbetet inför bildandet av Stiftelsen tillämpade upphandlingsregelverket i samband med upphandlingar av bland annat projektledare och vissa konsulttjänster.

text: 10. Initiativtagarna till Stiftelsen och Universeum (Göteborgsregionen, Chalmers och Göteborgs universitet) är upphandlande myndigheter enligt LOU och LUK. Konkurrensverket har därför även granskat de omständigheter som var aktuella vid bildandet av Stiftelsen. Konkurrensverket har också utrett om, och i så fall i vilken omfattning, huvudmännen har haft fortsatt inflytande över verksamhetens inriktning.

text: Vad Stiftelsen och Universeum har anfört i ärendena

text: 11. Stiftelsen och Universeum har fått tillfälle att yttra sig över Konkurrensverkets preliminära bedömning i ett utkast till beslut och har anfört bland annat följande.

text: 12. Stiftelsen och Universeum anser sig inte vara offentligt styrda organ i den mening som avses i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK och omfattas

text: således inte av den upphandlingsplikt som följer av nämnda lagar. Skälen härför är i huvudsak att Stiftelsen och Universeum inte tillgodoser behov i det allmännas intresse, och om så sker är sådana behov i vart fall av industriell eller kommersiell karaktär. Vidare är verksamheten varken till största del finansierad av eller under kontroll av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet, och i Stiftelsens styrelse är inte mer än halva antalet ledamöter utsedda av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet.

text: 13. Till stöd för sin inställning har Stiftelsen och Universeum vidare anfört sammanfattningsvis följande.

text: 14. Stiftelsen och Universeum tillgodoser inte ett behov i det allmännas intresse. Allmänhetens intresse (medborgarnas intresse) ska inte förväxlas med det allmännas intresse (stat, kommun, region eller myndigheters intresse). Av den upphandlingsrättsliga regleringen följer att det är behov som tillgodoses i det allmännas intresse som är av relevans för bedömningen. Av Stiftelsens stadgar framgår vad som Stiftelsen avser med allmännyttig stiftelse. Detta inkluderar att främja allmänhetens, framför allt barn och ungdomars, intresse för studier och yrkesval inom ett brett vetenskapsfält med tyngdpunkt inom naturvetenskap och teknik. Av stadgarna framgår också att allmänhetens intresse ska främjas. Skrivningen är enbart avsedd att markera och tydliggöra vilken grupp av individer som Stiftelsens ändamål riktar sig mot. Att allmänhetens intresse ska främjas kan på intet sätt anses innebära att det allmännas intresse ska främjas. Stiftelsens intention har aldrig varit att drivas av det offentliga eller att vara beroende av offentliga medel och på så vis främja behov i det allmännas intresse. Det är heller inte på detta sätt som Stiftelsens verksamhet bedrivs.

text: 15. Av Stiftelsens årsredovisningar framgår att Stiftelsen genom sitt dotterbolag bedriver verksamheten Universeum. Universeum är ett museum, men också en djurpark och science center i en och samma verksamhet, ett s.k. vetenskapscenter eller upplevelsecenter. Universeum tillhandahåller tjänster i form av upplevelser, nya intryck och erfarenheter hos sina besökare. Det behov som Universeum tillgodoser är därför inget behov som tillgodoses på annat sätt än genom utbud av varor eller tjänster på marknaden. Det är inte heller fråga om något behov som staten, av skäl som har samband med allmänintresset, väljer att själv tillgodose eller som den avser att fortsätta att ha ett avgörande inflytande på. Därmed tillgodoser inte heller Universeum några behov i det allmänna intresset.

text: 16. Vad gäller särskilt kriteriet ”industriell eller kommersiell karaktär” syftar detta till att bedöma den faktiska verksamhet som bedrivs, och den konkurrenssituation verksamheten befinner sig i. Universeums verksamhet drivs

text: på marknadsmässiga villkor och befinner sig därigenom i en konkurrenssituation med ett krav på vinst. Koncernen bär sina egna förluster och Stiftelsens finansiering utgörs inte av offentlig finansiering i den nu relevanta unionsrättsliga meningen.

text: 17. Det finns vidare en tydlig och utvecklad konkurrens på marknaden som Universeum verkar. Universeums konkurrenssituation ska bedömas i förhållande till marknaden för upplevelsebaserade besöksmål. På denna marknad verkar såväl djurparker som nöjesparker, science centers och andra liknande upplevelsebaserade besöksmål. Mot bakgrund av köparnas, dvs. besökarnas, handlings- och köpmönster utgör marknaden till sin geografiska omfattning hela Sverige, eller i vart fall Götaland och Svealand.

text: 18. Även Universeums utbildningsverksamheten bedrivs på marknadsmässiga villkor som innebär att Universeums tjänster tillhandahålls mot vederlag. Universeum står därmed risken för sin prestation och avtalsuppfyllnad.

text: 19. Det ska vidare särskilt noteras att den del av Universeums finansiering som i Universeums räkenskaper nämns som ”bidrag” – exempelvis från Västra Götalandsregionen – inte är ovillkorade finansiella tillskott i verksamheten. Tvärtom innebär de bidrag som Universeum erhåller även krav på motprestation. Dessa bidrag, trots att de de facto lämnas av offentliga aktörer, utgör därför inte offentlig finansiering i den nu relevanta unionsrättsliga meningen.

text: 20. Universeums verksamhet och dess ekonomiska ställning garanteras inte på något sätt av någon stat, kommun, upphandlande myndighet eller annan utomstående. Universeum står således risken för sin egen verksamhet. Detta kan illustreras bland annat med den förlust om 12,3 miljoner kronor som Universeum gjorde med anledning av pandemin under 2020 samt även den förlust om över 31 miljoner kronor som Universeum gjorde under 2018 och som inte på något sätt balanserades eller täcktes upp av någon utomstående offentlig aktör, med undantag för generella statliga stöd som erbjudits samtliga privata aktörer. Även 2017 gjorde Universeum ett förlustår, utan att detta medförde att denna förlust täcktes upp av någon offentlig aktör. Inte heller i övrigt finns några garantier eller åtaganden för Universeums fortsatta verksamhet från offentliga aktörer. Inte minst illustreras detta av att Universeum helägs av Stiftelsen Korsvägen som ur ett ägarperspektiv är helt fristående. Det saknas därför möjlighet för något offentligt organ att tillskjuta medel i form av ägartillskott eller liknande till Universeum, för det fall Universeums verksamhet i någon del skulle vara hotad. Universeum står därför utan tvekan risken för sin egen verksamhet.

text: 21. Verksamheten bedrivs med vinstkrav och dess ekonomiska ställning garanteras inte på något sätt av offentliga aktörer. Även om verksamheten skulle

text: anses tillgodose ett behov i det allmännas intresse är detta behov således av kommersiell eller industriell karaktär.

text: 22. Verksamheten har inte heller en sådan nära anknytning till offentliga aktörer som krävs för att det ska vara fråga om ett offentligt styrt organ. Av avgörande betydelse för bedömningen ska vara hur reglerna kring styrelsens utseende i Stiftelsen i praktiken tillämpas och hur styrelsen i Stiftelsen de facto ser ut. Av Stiftelsens stadgar framgår att respektive stiftare (Stiftelsen Chalmers Tekniska högskola, Göteborgs Universitet, Föreningen Västsvenska Industri- och Handelskammaren och Göteborgsregionens kommunalförbund) har rätt att nominera upp till två ledamöter. Att respektive organ har rätt att nominera ett visst antal styrelseledamöter innebär dock inte att denna styrelseledamot också ska representera ett visst organ. Varje styrelseledamot har ett personligt ansvar och ett personligt mandat. Stiftelsens styrelse består idag av tio ledamöter, varav endast fyra ledamöter har sin dagliga anställning hos stiftare som omfattas av LOU. Eftersom styrelsen de facto inte har bestått och inte består till mer än hälften av representanter för offentliga aktörer har Stiftelsen således en styrelse som inte till mer än hälften utgörs av styrelseledamöter från organisationer som är upphandlande myndigheter.

text: 23. Sammanfattningsvis är inget av de tre alternativa krav som följer av 1 kap. 17 § 1–3 LUK respektive 1 kap. 18 § 1–3 LOU uppfyllda. Även av detta skäl kan Stiftelsen respektive Universeum inte anses utgöra offentligt styrda organ i den mening som avses i LOU och LUK.

text: Rättsliga utgångspunkter

text: Tillämpliga bestämmelser

text: Annonseringsskyldighet

text: 24. Enligt

text: 1 kap. 2 §

text: LOU gäller LOU för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet (offentlig upphandling). Med upphandling enligt denna lag avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 25. Huvudregeln enligt LOU är att kontrakt och ramavtal ska föregås av annonsering och att alla leverantörer ska få möjlighet att lämna, respektive ansöka om att få lämna, anbud. Det följer av

text: 10 kap. 1 §

text: LOU.

text: 26. För att avtal med ett värde som överstiger direktupphandlingsgränsen ska vara tillåtna utan föregående annonsering krävs att något av de särskilt

text: angivna undantagen i LOU är tillämpliga. Undantagen från skyldigheten att annonsera upphandlingar ska tolkas restriktivt.

text: 27. Enligt

text: 1 kap. 2 §

text: LUK gäller LUK för upphandling av byggkoncessioner och tjänstekoncessioner som genomförs av en upphandlande myndighet eller enhet (upphandling av koncessioner). Med upphandling enligt denna lag avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av en koncession.

text: Lagens definition av en tjänstekoncession

text: 28. Vad som utgör en tjänstekoncession regleras i 1 kap. 13, 19, 22 och 23 §§ LUK. Med en tjänstekoncession avses ett skriftligt kontrakt med ekonomiska villkor som ingås mellan en upphandlande myndighet eller enhet och en koncessionshavare, genom vilket en upphandlande myndighet eller enhet anförtror tillhandahållandet och förvaltningen av andra tjänster än byggentreprenader till koncessionshavaren. För att det ska vara fråga om en koncession krävs vidare att ersättningen för arbetet eller tjänsten utgörs antingen av enbart rätten att utnyttja föremålet för koncessionen eller av dels en sådan rätt, dels betalning. Slutligen krävs också att koncessionshavaren övertar verksamhetsrisken. Med detta avses att koncessionshavaren, vid normala verksamhetsförhållanden, inte är garanterad någon kompensation för sina investeringar eller de kostnader som uppstår vid tillhandahållandet av tjänsten samt utsätts för en verklig exponering för förändringar på marknaden på så sätt att eventuella uppskattade förluster för koncessionshavaren inte är endast nominella eller försumbara.

text: Hur värdet av en upphandling ska beräknas

text: 29. Enligt

text: 5 kap. 3 §

text: LOU ska värdet av en upphandling uppskattas till det totala belopp som ska betalas enligt de varukontrakt, tjänstekontrakt eller byggentreprenadkontrakt som ingår i upphandlingen. När värdet bestäms ska options- och förlängningsklausuler som anges i något av upphandlingsdokumenten beaktas som om de hade utnyttjats. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt.

text: 30. Värdet av en tjänstekoncession ska, enligt

text: 5 kap. 2 §

text: LUK, uppskattas till koncessionshavarens sammanlagda omsättning till följd av koncessionen under dess löptid, inklusive de varor som följer med sådana tjänster. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt.

text: Vad som avses med en upphandlande myndighet

text: 31. Med upphandlande myndighet avses, enligt

text: 1 kap. 22 §

text: LOU och

text: 1 kap. 21 §

text: LUK, en statlig eller kommunal myndighet. Vid tillämpning av lagarna ska med myndighet jämställas bland annat ett sådant offentligt styrt organ som avses i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU respektive

text: 1 kap. 17 §

text: LUK och en sammanslutning av en eller flera sådana myndigheter eller organ.

text: Vad som avses med ett offentligt styrt organ

text: 32. Med offentligt styrt organ avses enligt

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK en sådan juridisk person som tillgodoser behov i det allmännas intresse, under förutsättning att behovet inte är av industriell eller kommersiell karaktär, och 1) som till största delen är finansierad av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet, 2) vars verksamhet står under kontroll av staten, en kommun, en region, eller en upphandlande myndighet, eller 3) i vars styrelse eller motsvarande ledningsorgan mer än halva antalet ledamöter är utsedda av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet.

text: 33. Bestämmelsen motsvarar artikel 2.1 (4) i direktiv

text: (LOU-direktivet). I punkten c) i nämnda artikel definieras den offentliga kontrollen på följande sätt:

text: Rättspraxis

text: 34. Behov av allmänt intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär utgörs i allmänhet av behov som staten, av skäl som har samband med allmänintresset, väljer att själv tillgodose eller som den avser att fortsätta ha ett avgörande inflytande på. Det finns dock inget principiellt hinder mot att sådana behov även tillgodoses, eller skulle kunna tillgodoses, av privata företag. Frågan om ett behov är av industriell eller kommersiell karaktär har bland annat varit föremål för prövning i

text: HFD 2016 ref. 67

text: , där ett statligt bolag vid en sammantagen bedömning ansågs utgöra ett offentligt styrt organ.

text: 35. Begreppet behov i det allmännas intresse är ett unionsrättsligt begrepp. EUdomstolen har i ett flertal avgöranden slagit fast att nationella domstolar är skyldiga att tolka nationell rätt genom vilken ett direktiv har genomförts mot bakgrund av direktivets ordalydelse och syfte så att det resultat som avses i direktivet uppnås i den utsträckning det är möjligt (så kallad direktivkonform tolkning). Detta innebär att bestämmelsen i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK om vad som utgör ett offentligt styrt organ ska tolkas i ljuset av

text: artikel 2.1

text: (4) i LOU-direktivet respektive artikel 6.4 i LUK-direktivet.

text: 36. Syftet med EU:s direktiv på upphandlingsområdet är bland annat att undanröja risken för att ett organ som finansieras eller kontrolleras av staten, regionala, eller lokala myndigheter eller av andra organ som lyder under offentlig rätt låter sig styras av andra hänsyn än ekonomiska. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att principen om fri rörlighet ska ges full verkan, ska begreppet offentligt styrt organ tolkas funktionellt och ges stor räckvidd.

text: 37. Varken upphandlingsdirektiven eller upphandlingslagarna innehåller någon definition av begreppet behov av allmänt intresse. Av EU-domstolens praxis framgår dock att man med detta begrepp avser i princip all verksamhet som i någon utsträckning kommer allmänheten till godo. Generaladvokat Léger har i sitt förslag till avgörande i

text: mål C-44/96

text: Mannesmann anfört att begreppet allmänt intresse avser verksamheter som är till direkt nytta för allmänheten, i motsats till intressen hos olika individer och grupper.

text: 38. EU-domstolen har bedömt att förutsättningarna för att ett behov ska anses allmännyttigt, respektive tillgodose ett allmänt intresse, har varit uppfyllda i fråga om bland annat begravningsverksamhet , framställning av officiella

text: handlingar såsom pass, körkort och identitetskort , anordnande av mässor och utställningar för privata företag , förvärv, avyttring, uthyrning och förvaltning av fast egendom som kunde medföra stimulans för handeln , 26 27 drift av miljövänligt värmeverk samt drift av universitet och högskolor .

text: 39. Bedömningen av om det föreligger ett behov av allmänt intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär ska vidare göras med hänsyn till samtliga relevanta faktiska och rättsliga omständigheter. Detta innefattar de omständigheter som var aktuella vid bildandet av organet och de villkor på vilka organet utövar verksamheten, inklusive om organets verksamhet är utsatt för konkurrens, om det finns ett huvudsakligt vinstsyfte, om organet bär de förluster som uppstår i samband med utövandet av verksamheten och om verksamheten får offentlig finansiering.

text: 40. Förekomsten av en utvecklad konkurrens, och i synnerhet den omständigheten att det berörda organet handlar i en konkurrenssituation på marknaden, kan vara ett tecken på att det är fråga om ett allmännyttigt behov som är av industriell eller kommersiell karaktär. Förekomsten av en utvecklad konkurrens gör det dock inte i sig möjligt att slå fast att det allmänna intresset har industriell eller kommersiell karaktär.

text: 41. Om ett organ verkar på normala marknadsmässiga villkor, har ett vinstsyfte och bär de förluster som uppstår i samband med utövandet av sin verksamhet, är det föga sannolikt att de behov som det syftar till att tillgodose inte är av industriell eller kommersiell karaktär. Avsaknaden av ett huvudsakligt vinstsyfte kan vidare vara en faktor som talar för att det är fråga om ett offentligrättsligt organ. EU-domstolen har dock i ett avgörande funnit att ett organ som visserligen saknade vinstsyfte, men som skulle bedrivas med produktivitets-, effektivitets- och lönsamhetskriterier som grund och som bedrev verksamhet på ett konkurrensutsatt område, inte utgjorde ett organ som lyder under offentlig rätt.

text: 42. Om ett organ bedriver verksamhet som tillgodoser allmänna intressen som inte har industriell eller kommersiell karaktär spelar det ingen roll om den denna verksamhet endast utgör en relativt obetydlig del av den totala verksamheten. Så länge organet i någon omfattning bedriver sådan verksamhet omfattas samtliga kontrakt som tilldelas av ett sådant organ av upphandlingsreglerna.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Utgångspunkter för bedömningen

text: 43. Vad Stiftelsen och Universeum har anfört i sitt yttrande över utkastet till beslut har beaktats men föranleder ingen ändrad bedömning.

text: Stiftelsen och Universeum är juridiska personer

text: 44. Konkurrensverket konstaterar inledningsvis att både Stiftelsen och Universeum är juridiska personer.

text: Stiftelsen och Universeum ska likställas vid bedömningen

text: 45. Stiftelsen och Universeum har likalydande verksamhetsföremål och syfte. Stiftelsen och Universeum utgör gemensamt en koncern och Stiftelsen uppfyller sitt ändamål genom den verksamhet som bedrivs av Universeum. Vid bedömningen av om verksamheten tillgodoser ett behov i det allmännas intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär, ska därför Stiftelsen och Universeum likställas.

text: 46. Stiftelsen äger hundra procent av aktierna i Universeum. Genom bolagsstämman utser Stiftelsen Universeums styrelse och verksamhetsföremål. Mot denna bakgrund anser Konkurrensverket att kravet på både offentlig kontroll enligt

text: 1 kap. 18 § 2

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 2

text: LUK och styrelserepresentation enligt

text: 1 kap. 18 § 3

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK är uppfyllt mellan Stiftelsen och Universeum. Det som Stiftelsen och Universeum har anfört i denna del om bland annat att förslaget till styrelseledamöter bereds av en valberedning och om ledamöternas yrkesmässiga bakgrund ändrar inte denna bedömning.

text: 47. I det fall Stiftelsen utgör ett offentligt styrt organ ska därför även Universeum anses göra det.

text: 48. I det följande görs först en bedömning av om den verksamhet som bedrivs inom koncernen tillgodoser ett behov i det allmännas intresse som inte är av

text: industriell eller kommersiell karaktär. Därefter prövar Konkurrensverket om något av de alternativa kriterierna i 1 kap. 18 § 1– 3 LOU är uppfyllda.

text: Verksamheten tillgodoser ett behov i det allmännas intresse

text: 49. Universeums publika verksamhet består av museiverksamhet i form av bland annat utställningar med fokus på levande miljöer och interaktiva och upplevelsebaserade inslag. Förutom den publika verksamheten bedriver Universeum dels pedagogisk verksamhet i samarbete med grundskolor och gymnasieskolor, dels kompetensutveckling för lärare och andra projekt som syftar till att utveckla undervisningen i naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Universeum medverkar också i lärarutbildningen vid Göteborgs universitet och samarbetar med universitetet och Chalmers om forskning inom pedagogik.

text: 50. Enligt stiftelseförordnandet och Universeums ägardirektiv är verksamhetens huvudsakliga ändamål att främja allmänhetens, framförallt barns och ungdomars, intresse för studier och yrkesval inom ett brett vetenskapsfält med tyngdpunkt inom naturvetenskap och teknik. I ägardirektivet utvecklas syftet med verksamheten ytterligare. Här anges bland annat att Universeum ska verka inom ramen för en socialt ekonomisk och miljömässigt hållbar verksamhet. Samarbete ska sökas med stiftarna för att uppnå en god, effektiv och tillgänglig verksamhet. Bolaget ska i samarbete med andra intressenter i samhället bidra till arbetet med att utveckla besöksnäringen. Eventuell vinst ska återinvesteras i verksamheten.

text: 51. I Universeums bolagsordning anges vidare att bolagets verksamhet ska vara att bedriva vetenskapliga centra (science center) och även bedriva därmed förenlig verksamhet med såväl nationell som internationell verksamhet som avser att stödja utvecklingen av lärande inom naturvetenskap och teknik.

text: 52. I Stiftelsens hemställan till huvudmännen den 13 november 2017 om utvecklingsbidrag till Universeum anges att verksamheten grundas i ett samhällsbehov av att inspirera fler barn och unga att utveckla intressen och förmågor inom naturvetenskap och teknik samt att vara en turistattraktion för regionen.

text: 53. I förvaltningsberättelsen i Universeums årsredovisning för 2021 anges bland annat att Universeums uppdrag är att vara en publik arena för livslångt lärande där barn och vuxna utforskar världen genom naturvetenskap, teknik

text: och matematik. Syftet med verksamheten uppges vidare vara att bidra till höjd måluppfyllelse i skolan, stärkt kompetensförsörjning samt ökad innovationskraft och handlingskraft för Agenda 2030.

text: 54. Av underlaget till Västra Götalandsregionens beslut om utvecklingsbidrag för 2021 framgår att verksamheten bedöms främja intresset av det västsvenska näringslivets utveckling och konkurrenskraft genom att bland annat öka andelen elever som fullföljer sina studier och därigenom bidra till framtida kompetensförsörjning.

text: 55. Sammanfattningsvis kan konstateras att verksamheten tillgodoser dels behovet av ökad kunskap inom naturvetenskapliga och tekniska områden hos både barn och vuxna, dels behovet av kompetensförsörjning inom regionen till främjande av hållbar utveckling, det västsvenska näringslivet och regionens konkurrenskraft på kort och lång sikt, dels behovet av att utveckla besöksnäringen och stärka regionen som turistmål.

text: 56. Konkurrensverket bedömer att dessa behov avser sådana intressen som är till direkt nytta för allmänheten. Vad Stiftelsen och Universeum har anfört om att begreppet ”allmänhetens intresse” inte ska förväxlas med begreppet ”det allmännas intresse” föranleder ingen annan bedömning. Mot denna bakgrund, och med beaktande av EU-domstolens ovan redovisade praxis, bedömer Konkurrensverket att verksamheten tillgodoser behov i det allmännas intresse i den mening som avses i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK.

text: Behovet är inte av kommersiell eller industriell karaktär

text: Verksamheten har tagit emot offentlig finansiering under perioden 1999–2021 57. Redan innan Stiftelsen bildades gjordes bedömningen att verksamheten skulle komma att vara i behov av stöd från både offentliga och privata finansiärer. Verksamheten har också från början mottagit offentliga bidrag. Av grundfinansieringen om cirka 356 miljoner kronor bidrog staten, Göteborgsregionen, Chalmers och Göteborgs universitet med sammanlagt cirka 130 miljoner kronor.

text: 58. Under verksamhetsåren 1999–2004 redovisade Universeum ett negativt resultat. Till följd av detta beslutade huvudmännen att tillföra bolaget ett tillskott om 19 miljoner kronor för 2005, varav Chalmers, Göteborgsregionen och Göteborgs universitet stod för 13 miljoner kronor. Samma år bidrog även Västra Götalandsregionen med 5 miljoner kronor till Universeums pedagogiska verksamhet. Bidraget från regionen var villkorat av att bolaget genomförde en rekonstruktion av verksamheten i syfte att minska kostnaderna för densamma. Verksamhetsåret 2005 uppvisade Universeum för första gången ett positivt resultat.

text: 59. År 2006 var Universeum på nytt i behov av ekonomiskt stöd. Detta år bidrog Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad med 5 respektive 6 miljoner kronor. Både regionen och Göteborgs stad har därefter fortsatt att betala ut verksamhetsbidrag på 7–10 respektive 6 miljoner kronor årligen till Universeum under perioden 2007–2021. Universeum har under samma period även mottagit bidrag från Skolverket med sammanlagt 56,8 miljoner kronor.

text: 60. I april 2017 beslutade huvudmännen om ett nytt förstärkt uppdrag för Universeum. För att finansiera uppdraget bidrog huvudmännen med 50 miljoner kronor, varav 37,5 miljoner kronor utgjorde medel som kom från organisationer som är upphandlande myndigheter.

text: 61. Utöver olika typer av verksamhetsbidrag och utvecklingsbidrag har Universeum även erhållit andra typer av ekonomiska förmåner. Göteborgsregionen har sedan verksamhetens start finansierat kostnader för så kallat årsmedarbetare i form av pedagoger med placering vid Universeum. Syftet

text: med stödet uppges vara att tillföra bolaget kompetens och en flexibel arbetsorganisation. Även Göteborgs universitet och Chalmers har bidragit med arbetskraft sedan i varje fall 2007.

text: 62. Värdet av dessa arbetsinsatser har i Universeums årsredovisningar för perioden 2006–2021 uppskattats till sammanlagt 78,7 miljoner kronor, varav stödet i form av årsarbetare från Göteborgsregionen uppgick till sammanlagt 36,1 miljoner kronor och stödet i form av arbetskraft och projektfinansiering från Göteborgs universitet och Chalmers uppgick till sammanlagt 25,4 miljoner kronor respektive 17,2 miljoner kronor.

text: 63. År 2021 erhöll Universeum bidrag från Göteborgsregionen på 1,7 miljoner kronor för att i stället anställa pedagoger i egen regi. Under samma räkenskapsår uppgick stödet i form av kompetens från Chalmers respektive Göteborgs universitet till ett sammanlagt värde om till 2 miljoner kronor.

text: 64. Universeum har därutöver åtnjutit förmånliga villkor såvitt avser det tomträttsavtal som tecknats mellan Göteborgs stad och bolaget. Tomträttsavgälden är betydligt lägre än vad motsvarande kommersiell aktör har att erlägga för en fastighet av motsvarande storlek och inom samma område (det så kallat Evenemangsstråket) som Universeums anläggning är belägen.

text: 65. Sammanfattningsvis visar Konkurrensverkets utredning att verksamheten, utöver de förmånliga villkoren för tomträttsavgälden, har mottagit offentliga bidrag och förmåner till ett sammanlagt värde av cirka 475 miljoner kronor under perioden 1999–2021.

text: Den offentliga finansieringen medför att verksamheten inte bedrivs på normala

text: marknadsmässiga villkor

text: 66. Av Konkurrensverkets utredning framgår att verksamheten har mottagit omfattande offentlig finansiering under perioden 1999–2021. Enligt Stiftelsen har bidragen inte erhållits villkorslöst utan varit förenade med krav på mot-

text: prestation. Av de beslutsunderlag och årsredovisningar som Konkurrensverket har tagit del av framgår dock inte annat än att bidragen huvudsakligen utgjort ett generellt och långsiktigt verksamhetsstöd, låt vara att stödet i flera fall varit förenat med villkor och avsett för en specifik verksamhetsgren. Även om det finns ett utvecklat samarbete mellan Universeum, Göteborgsregionen, Chalmers och Göteborgs universitet om bland annat den pedagogiska verksamheten, har det inte framkommit att de ovan redovisade bidragen skulle utgöra ersättning för avtalade tjänster. Av Universeums årsredovisningar framgår vidare att bolaget inte fullt ut bär sina egna rörelsekostnader. Under den aktuella perioden har bolaget uppvisat ett negativt resultat om sammanlagt 127 miljoner kronor. Sammantaget talar dessa omständigheter med styrka för att driften av verksamheten är beroende av offentlig finansiering.

text: 67. Stiftelsen och Universeum har vidare anfört att verksamheten bedrivs med vinstkrav och att dess ekonomiska ställning inte garanteras av offentliga aktörer. Enligt Konkurrensverkets bedömning talar dock huvudmännens initiala bedömning att verksamheten skulle komma att vara beroende av kontinuerligt finansiellt stöd, liksom de årliga bidragen och förmånerna, mot att vinstintresset skulle vara styrande för verksamhetens affärsmässiga inriktning.

text: 68. Konkurrensverket bedömer redan mot bakgrund av vad som anförs ovan att det är uppenbart att verksamheten inte bedrivs på normala marknadsmässiga villkor, utan på andra och mer förmånliga villkor än vad som normalt är fallet för en privat aktör. Det behov som verksamheten tillgodoser kan därför inte anses vara av kommersiell eller industriell karaktär. Det som Stiftelsen och Universeum har anfört om att verksamheten bedrivs på en marknad med utvecklad konkurrens ändrar inte denna bedömning.

text: Det offentliga utser mer än hälften av Stiftelsens styrelseledamöter

text: 69. Utöver kraven på juridisk person och tillgodoseende av ett behov i det allmännas intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär ska ett offentligt styrt organ ha en nära anknytning till offentliga myndigheter för att jämställas med en upphandlande myndighet. En sådan anknytning anses föreligga om minst ett av de tre alternativa kriterierna offentlig finansiering, offentlig kontroll eller offentlig styrelserepresentation är uppfyllt.

text: 70. Kriteriet om offentlig styrelserepresentation är uppfyllt om mer än hälften av styrelseledamöterna utses av staten, regionala eller lokala myndigheter, eller av andra offentligrättsliga organ. Den nära anknytningen behöver inte vara knuten till endast en upphandlande myndighet utan också kan föreligga genom att flera upphandlande myndigheter gemensamt har ett inflytande över valet av ledamöter i ett styrelseorgan.

text: 71. I tredje till sjunde paragraferna i Stiftelsens stadgar finns bestämmelser om styrelsens sammansättning.

text: 72. Enligt fjärde paragrafen ska Stiftelsens styrelse bestå av lägst tre och högst tolv ledamöter och högst motsvarande antal suppleanter.

text: 73. Enligt femte paragrafen har Chalmers, Västsvenska handelskammaren, Göteborgsregionen och Göteborgs universitet (huvudmännen) rätt att vardera utse två ledamöter och en suppleant. Nämnda parter har även rätt att gemensamt utse ytterligare ledamöter och suppleanter under förutsättning att det totala antalet inte överstiger vad som stadgas i fjärde paragrafen.

text: 74. Stiftelsen och Universeum har under utredningen gjort gällande att valet av ledamöter i praktiken går till så att en valberedning föreslår en styrelse som Stiftelsen sedan beslutar om. De nuvarande ledamöterna har olika yrkesbakgrund och endast ett fåtal av dem, färre än hälften, har sin dagliga anställning hos en upphandlande myndighet. Stiftelsen och Universeum anser mot denna bakgrund att kriteriet avseende styrelserepresentation i

text: 1 kap. 18 § 3

text: LOU eller

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK i praktiken inte kan anses uppfyllt.

text: 75. Konkurrensverket konstaterar i denna del att det följer av Stiftelsens stadgar att det är de upphandlande myndigheterna Chalmers, Göteborgsregionen och Göteborgs universitet som har rätt att utse mer än hälften av ledamöterna i styrelsen. Vad Stiftelsen och Universeum har anfört om att varje styrelseledamot har ett personligt mandat och att endast fyra av nuvarande tio ledamöter har sin dagliga anställning hos stiftare som omfattas av LOU saknar enligt Konkurrensverket betydelse för bedömningen. Bestämmelsen i

text: 1 kap. 18 § 3

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK tar sikte på processen hur en styrelse sammansätts och utses. Huruvida de nominerade och sedan utsedda ledamöterna representerar ett annat offentligt organ, näringslivet eller sig själva saknar betydelse. Eftersom den formella befogenheten att utse ledamöter till övervägande del alltjämt tillkommer de upphandlande myndigheterna gör

text: Konkurrensverket bedömningen att kravet på styrelserepresentation enligt1 kap.

text: 18 § 3

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK är uppfyllt.

text: Stiftelsen och Universeum är offentligt styrda organ

text: 76. Konkurrensverket konstaterar att Stiftelsen uppfyller förutsättningarna för att vara ett offentligt styrt organ. Därmed ska även Universeum anses göra det.

text: 77. Både Stiftelsen och Universeum ska således jämställas med en upphandlande myndighet vid tillämpningen upphandlingsregelverket.

text: Universeum har brutit mot upphandlingsregelverket

text: 78. Av utredningen i ärendena framgår att Universeum under 2020 upphandlade dels en tjänstekoncession avseende drift av restaurangverksamhet, dels en byggentreprenad. Vad gäller ärendet som avser inrättandet av en ny lärmiljö har enligt uppgift från Universeum något avtal inte ingåtts.

text: 79. Värdet av byggentreprenaden uppgår enligt kontraktet till cirka 148 miljoner kronor exklusive mervärdesskatt och inklusive optioner. Eventuella ÄTAarbeten (ändringar och tillägg) ersätts enligt pris per timme.

text: 80. När det gäller koncessioner ska värdet uppskattas till koncessionshavarens omsättning till följd av koncessionen under dess löptid. De avtalshandlingar som Konkurrensverket har tagit del av innehåller ingen uppgift om koncessionens uppskattade värde. Villkoren för hur hyresbeloppet ska bestämmas utgår dock från att omsättningen kan komma att överstiga 16,3 miljoner kronor per år. Av handlingarna framgår vidare att omsättningen för den tidigare restaurangverksamheten uppgick till cirka miljoner kronor för 2017 och cirka miljoner kronor för 2018. Konkurrensverket utgår därför från att den årliga omsättningen uppgår till minst 16,3 miljoner kronor. Av avtalshandlingarna framgår vidare att avtalet gäller till och med den 31 december 2025, men något bestämt tillträdesdatum finns inte utan detta ska parterna komma överens om vid ett senare tillfälle. Däremot framgår att den aktuella upphandlingen genomförs som en del i en större satsning som bland annat innebär stärkt servicenivå fr.o.m. 2022. Konkurrensverket utgår därför från att löptiden är minst fyra år (2022–2025). Sammantaget bedömer Konkurrensverket att koncessionens uppskattade värde uppgår till minst 65,2 miljoner kronor (16 300 000 x 4).

text: 81. Båda avtalen avser därmed anskaffningar över såväl tröskelvärdet som den så kallade direktupphandlingsgränsen. Huvudregeln enligt LOU och LUK är att sådana avtal ska föregås av annonsering och att alla leverantörer ska få möjlighet att lämna, respektive ansöka om att få lämna, anbud. Det följer bland annat av

text: 10 kap. 1 §

text: LOU respektive

text: 8 kap. 1 §

text: LUK.

text: 82. Såvitt framkommit i skriftväxlingen Universeum har inget av avtalen föregåtts av ett annonserat förfarande enligt bestämmelserna i LOU respektive LUK. Det har inte heller framkommit att något undantag från annonseringsskyldigheten har varit tillämpligt.

text: 83. Konkurrensverket bedömer mot denna bakgrund att Universeum har brutit mot upphandlingsregelverket genom att inte tillämpa reglerna om annonsering i samband med upphandlingen avseende dels drift av restaurangverksamhet i Universeums lokaler, dels upphandlingen av en totalentreprenad avseende byggnation av Universum visualiserings-dome.

text: 84. Utredningen som avser Universeums upphandling av en ny lärmiljö avslutas.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: 85. Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: 86. Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade. ________________________

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Eventuellt överklagande

text: Om ni vill överklaga beslutet ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via epost till . I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.

text: Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Konkurrensverket prövar om överklagandet har kommit in i rätt tid och förvaltningsrätten tar ställning till beslutets överklagbarhet.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Får inte visas i e-diariet

publisher: Konkurrensverket

title: Försäkringsbolagens villkor för godkännande av ombud - rättsskydd

org: kkv

text: Er skrivelse angående Försäkringsbolagens rättsskyddsnämnd

type: rubrik

text: I två skrivelser som kom in till Konkurrensverket den 2 respektive den 5 oktober 1998 anför Ni klagomål över det sätt på vilket Försäkringsbolagens rättsskyddsnämnd (FRN) tillämpar sina villkor för antagande av ombud, som betalas genom rättsskyddsförsäkring. Enligt villkoren kan advokat eller annan som visar sig lämplig för uppdraget ifråga godkännas som ombud av FRN. Ni har emellertid muntligen erfarit att det i praktiken endast är advokater som godkänns av FRN.

type: stycke

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: De ifrågavarande villkoren har tillkommit efter att förutvarande Näringsfrihetsombudsmannen, enligt den äldre

text: konkurrenslagen (1982:729)

text: påkallat förhandling inför Marknadsdomstolen i syfte att undanröja skadlig verkan av de villkor för val av ombud som gällde tidigare. Enligt tidigare villkor hänvisades försäkringstagaren till att enbart anlita advokat eller annan jurist på advokatbyrå som ombud.

text: Ni anför emellertid att villkoren tillämpas på ett diskriminerande sätt av FRN. Enligt Konkurrensverkets mening skulle det givetvis vara mycket allvarligt om det vore så att personer som objektivt sett är lämpliga för uppdrag som ombud i praktiken utestängs från sådana. Verket vill dock erinra om att lämplighetsprövningen är individuell och att det därför i det enskilda fallet torde vara svårt att påvisa en eventuell diskriminering. Konkurrensverket utgår mot denna bakgrund från att FRN kommer att vara uppmärksam på vikten av att advokater inte uppfattas som gynnade i förhållande till andra potentiella ombud enligt rättsskyddsförsäkringen.

text: Därutöver har det kommit till verkets kännedom att FRN i ett enskilt fall nyligen godkänt ett ombud som inte är advokat.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns för närvarande inte tillräckliga skäl för att utifrån KL eller i övrigt granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på. Konkurrensverket kommer inte att vidta några ytterligare åtgärder i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Lennart Göranson. Föredragande har varit Pernilla Larsson.

text: Lennart Göranson

text: Pernilla Larsson

text: Kopia till:

text: Försäkringsbolagens rättsskyddsnämnd, Stockholm

type: avgorande


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

title: Oskälig prishöjning - teleavgifter

text: Er skrivelse angående Telias prishöjning

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 31 augusti 2001 anfört klagomål över Telias höjning av abonnemangsavgiften och hemställt att verket undersöker bakomliggande faktorer för denna höjning. I skrivelse av den 18 september 2001 ber Ni att få diarienummer, namn på handläggare och besked om när undersökningen inleds.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Vad gäller abonnemangspriser och samtalstaxor är dessa reglerade i

text: telelagen (1993:597)

text: och förändringar av dessa taxor faller under Post- och Telestyrelsens (PTS) tillsynsområde. Post- och Telestyrelsens adress är Box 5398, 102 49 Stockholm.

text: Konkurrensverket har ett regelbundet samarbete med PTS där olika frågor som gäller konkurrensen på telemarknaden diskuteras. Inom ramen för detta samarbete finns möjligheter att närmare undersöka olika förhållanden.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: B arbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


title: Prissamarbete oljebolagen

text: Er skrivelse om bensinbolagens rabattsamarbete

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 25 januari 2000 påtalat att bensinbolagen genomfört prisändringar vid samma tidpunkt.

text: Konkurrensverket har tidigare haft skäl att uppmärksamma konkurrensförhållandena på bensinmarknaden. Denna får betraktas som en s.k. oligopolmarknad. På sådana marknader kan företagen ha ett jämförelsevis stort intresse av att få till stånd ett samordnat förfarande vilket kan begränsa konkurrensen. Vidare bör nämnas att från tid till annan synes även vissa bensinbolag agera som prisledare, dvs. när ett företag genomför prisändringar följer de övriga med.

text: När det gäller oljebolagens prisändringar under hösten 1999 bedömde Konkurrensverket, mot bakgrund av vad som framkommit om bensinbolagens agerande och berörda prisändringar, att det i detta fall fanns tillräcklig grund för att initiera en fördjupad undersökning och prövning enligt KL. En sådan undersökning inleddes i december 1999.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


motpart: Jetweb Sweden AB

title: Selektiva avtal - ICIC studentlegitimation

text: Er skrivelse angående studentkortet ISIC

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 26 januari 2001 anfört klagomål över att Ni inte har möjlighet att utställa det s.k. ISIC-kortet. Det företag som har rättighet att utställa och ge utställningsrätt av detta kort i Sverige är Kilroy travels. Kilroy har inte velat ge Er möjlighet att ställa ut dessa kort med hänvisning bl.a. till att ISIC Association inte tillåter försäljning av kortet över Internet.

text: För att Konkurrensverket skall utreda enskilda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är ägnade att på ett påtagligt sätt hindra effektiv konkurrens i fråga om produktion av och handel med varor, tjänster och andra nyttigheter. Se även bifogade informationsskrift.

text: Konkurrensverket anser att vad som anförts i Er skrivelse inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i den lagstiftning verket har att tillämpa eller eljest närmare granska de förhållanden som påtalas i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch


beslutstyp: Gryningsräd Avskrivning

nyckelord:
10 Konkurrensbegränsande samarbete
Distribution, logistik och transport
Jordbruk, skogsbruk och fiske

title: Härjelast AB m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 76/2006, 228/2006 – Härjelast AB m.fl.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet avskrivet.

text: 1. Härjelast AB, org.nr 556439-1679, Parkgatan 17, 842 33 SVEG

text: Ombud: advokaten Fredrik Linder Hamilton Advokatbyrå Stockholm KB, Box 715, 101 33 STOCKHOLM

text: 2. Owes Åkeri i Delsbo AB, org.nr 556232-1181, Hammarsvall 1126, 820 60 DELSBO

text: 3. Skogsfrakt i Delsbo AB, org. nr 556064-4337, BOX 36 , 820 60 DELSBO

text: 4. Sten Ferm Transport AB, org.nr 556106-3784, Losvägen 79, 820 42 KORSKROGEN

text: 5. Ulf Andersson Åkeriaktiebolag, org.nr 556137-5386, Stora vägen 70, 823 93 SEGERSTA

text: 6. Ljusnans Virkesfrakt AB, org.nr 556607-2764, Stavsätter 12, 827 94 LJUSDAL

text: 7. Skogsåkarna i Mellansverige AB, org.nr 556458-0446, Idrottsvägen 14, 811 32 SANDVIKEN

text: 8. Gävleborgsåkarna, org.nr 885000-1200, Beckasinvägen 16, 803 09 GÄVLE med därtill knutet bolag Gävleborgs Åkeriservice AB, org.nr 556104-7878, Beckasinvägen 16, 803 09 Gävle

text: 9. Dala Frakt och Logistik AB, org.nr 556607-9975, Box 116, 793 23 LEKSAND

text: Saken

text: Utredning av misstänkt överträdelse av förbudet i

text: 6 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Bakgrund

text: Konkurrensverket ansökte den 13 mars 2006 hos Stockholms tingsrätt om att få genomföra två undersökningar enligt 47 och 49 §§ KL, dels hos företagen Härjelast, Owes Åkeri i Delsbo, Skogsfrakt i Delsbo AB, Sten Ferm Transport AB, Ulf Andersson Åkeriaktiebolag och dels hos företaget Dala Frakt och Logistik AB . Tingsrätten biföll Konkurrensverkets ansökningar i beslut av den 17 mars 2006 och undersökningarna påbörjades den 21 mars 2006.

text: Konkurrensverkets utredning gällde misstänkt prissamarbete m.m. avseende företagen Härjelast, Owes Åkeri i Delsbo, Skogsfrakt i Delsbo AB, Sten Ferm Transport AB, Ulf Andersson Åkeriaktiebolag, Ljusnans Virkesfrakt AB, Skogsåkarna i Mellansverige AB, Gävleborgsåkarna, med därtill knutet bolag Gävleborgs Åkeriservice AB, Dala Frakt och Logistik AB på marknaden för transporter av skogsråvara.

text: Konkurrensverket misstänkte att de angivna företagen överträdde förbudet i

text: 6 §

text: KL genom konkurrensbegränsande informationsutbyte, avseende vissa av företagen bl.a. genom sin branschorganisation Gävleborgsåkarna. Konkurrensverket har inte kunnat styrka de misstänkta överträdelserna. Efter att Konkurrensverket inledde en granskning av de misstänkta förfarandena har dessa, såvitt Konkurrensverket kunnat finna, upphört.

text: Konkurrensverkets skäl för beslutet

text: Mot bakgrund av vad som framkommit i ärendet bedömer Konkurrensverket att det inte finns anledning att ytterligare utreda om företagen har överträtt förbuden i

text: 6 §

text: KL. Utredningen avslutas och ärendet avskrivs från vidare handläggning.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Eva Kullberg Tideman.

text: Claes Norgren

text: Eva Kullberg Tideman

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

title: Påstått konkurrensproblem - avfall

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsning – Nordvästra Skånes Renhållnings Aktiebolag (NSR)

text: Beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda ärendet ytterligare.

text: Ärendet

text: Den 28 januari 2010 inkom ett klagomål från Återvinningsindustrierna rörande NSR. Återvinningsindustrierna gjorde i huvudsak gällande att NSR agerade på ett sätt som snedvred konkurrensen. Klagomålet utreddes inom ramen för Konkurrensverkets ärende med dnr 109/2010 (klagomålsärendet).

text: Återvinningsindustrierna anförde att NSR underprissatte tjänster för hämtning och behandling av verksamhetsavfall, att NSR:s marknadsavdelning var överdimensionerad i förhållande till omfattningen av NSR:s hämtning av verksamhetsavfall samt att NSR hämtade avfall utanför bolagets ägarkommuner.

text: Den 14 april 2011 beslutade Konkurrensverket att inom ramen för ett initiativärende (dnr 76/2011) utreda om NSR tillämpade en diskriminerande prissättning i sin säljverksamhet som skulle kunna snedvrida eller hämma konkurrensen enligt

text: 3 kap.

text: 28 §§

text: konkurrenslagen

text: (2008:579, KL). Samma dag avskrev Konkurrensverket klagomålsärendet från vidare handläggning.

text: Utredningen

text: Konkurrensverket har inom ramen för klagomålsärendet haft kontakter och möten med Återvinningsindustrierna, NSR, branschorganisationer och privata återvinningsföretag. Frågor har sänts ut och besvarats. Konkurrensverket har också inhämtat information om avfallsmarknaden från branschorganisationer och berörda myndigheter. Vidare har Konkurrensverket begärt in och granskat NSR:s samtliga skriftliga avtal med återvinningsföretag och övriga kunder. Avtalen har bland annat avsett tjänster för hantering av brännbart avfall. -05 -021 1 02 , 08-24 55 43 .2 v1 , 4 20 KKV1

text: Konkurrensverket har i detta ärende särskilt utrett om NSR:s priser för hantering av brännbart avfall diskriminerar återvinningsföretag i förhållande till NSR:s övriga kunder. Konkurrensverket har som ett led i utredningen sänt ut frågor och haft kontakt med bland annat Avfall Sverige.

text: Skäl för beslutet

text: Vid prioritering av ärenden väger Konkurrensverket bland annat in möjligheten att utreda och bevisa eventuella lagöverträdelser. Konkurrensverket har inte utifrån befintligt underlag funnit stöd för att NSR tillämpar en diskriminerande prissättning i sin säljverksamhet avseende tjänster för hantering av brännbart avfall. Mot denna bakgrund saknas anledning att ytterligare utreda ärendet. Konkurrensverket avslutar därför utredningen och skriver av ärendet från vidare handläggning.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om NSR:s prissättning av tjänster för hantering av brännbart avfall strider mot konkurrensreglerna. _____________________________

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Johan Hedelin. Föredragande har varit Nathalie Vaardahl.


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Miljö AB

title: Tillsyn enligt LOU gällande Halmstads Energi och Miljö AB avseende upphandling av laddinfrastruktur

text: Halmstads Energi och Miljö AB - laddinfrastruktur

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket noterade i sin omvärldsbevakning att Halmstads Energi och Miljö AB genom en frivillig förhandsinsyn avser att teckna avtal avseende laddinfrastruktur. Av förhandsinsynen framkommer bland annat följande.

text: Halmstads Energi och Miljö AB har för avsikt att efter förhandling ingå ramavtal med en leverantör i syfte att anskaffa laddinfrastruktur med teknologi för centraliserad laddinfrastrukturhårdvara.

text: Mot bakgrund av uppgifterna i förhandsinsynen inledde Konkurrensverket en utredning mot Halmstads Energi och Miljö AB i syfte att granska aktuella förhållanden och förutsättningarna att ingå avtal utan föregående annonserad upphandling.

text: Under utredningen har bland annat framkommit att Halmstads Energi och Miljö AB ännu inte har ingått avtal med leverantören.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om Halmstads Energi och Miljö AB. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunnig jurist Lisa Sommarström Koert.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Therése Westermark Lisa Sommarström Koert

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:  Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning.  Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande.  Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande.  Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera.  Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


title: Oskäliga avgifter - sophantering

text: Er skrivelse om Gnesta kommuns sopmonopol

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 2 september 2001 anfört klagomål över den avgift Gnesta kommun tar ut för sophantering i Ert tomtområde.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen (

text: ), KL.

text: Konkurrensverket anser att vad som anförts i Er skrivelse inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i den lagstiftning verket har att tillämpa eller eljest närmare granska de förhållanden som påtalas i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Region Örebro läns avtal avseende mobila operationssalar

text: Konkurrensverkets beslut Konkurrensverket skriver av ärendet. Ärendet

text: Vi noterade genom vår omvärldsbvevakning att Region Örebro län tecknat ett tvåårigt avtal gällande hyra av mobila operationssalar till Örebro lasarett. Avtalsingåendet hade inte annonserats offentligt trots att värdet på avtalet uppgår till 16,2 miljoner kronor.

text: Ni har i huvudsak berättat att ni gjort en marknadsundersökning, och där funnit att av de aktörer som tillhandahåller mobila operationssalar kunde endast den ni ingick avtal med uppfylla de tekniska krav ni ställde på operationssalarna.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om avtalet. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att de eventuella bristerna i ert agerande som vi haft som mål att utreda, inte väger upp den utredningsinsats som behöver genomföras för att fastställa om agerandet är en överträdelse av upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Ann Fryksdahl. Föredragande har varit sakkunnige Björn Larsson.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Viaplay Group JV Holding AB, Allente Group AB, Telenor Communication II AS

nyckelord:
Företagsförvärv
Teknik, IT och telekom

title: Viaplay Group JV Holding AB och Allente Group AB

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 760/2025 – grossistförsäljning av tv-kanaler samt distribution av tv-innehåll.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2025-10-31 (Dnr 760/2025)

text: Den 26 september 2025 anmälde Viaplay Group JV Holding AB förvärv av ensam kontroll över Allente Group AB. Säljare är Telenor Communication II AS. Före den anmälda koncentrationen kontrolleras Allente gemensamt av Viaplay Group JV och Telenor som vardera äger 50 procent av aktierna.

text: Konkurrensverkets sammantagna bedömning är att koncentrationen inte är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det.

text: Konkurrensverket lämnar Viaplay Group JV Holding AB:s förvärv av ensam kontroll över Allente Group AB utan åtgärd.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Viaplay Group JV Holding AB Att: advokaten AA och jur.kand. BB Gernandt & Danielsson Advokatbyrå KB

text: Skickas per e-post

text: Anmälan om företagskoncentration – grossistförsäljning av tv-kanaler samt distribution av tv-innehåll

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket lämnar, Viaplay Group JV Holding AB:s, 559480–6605, förvärv av ensam kontroll över Allente Group AB, 559225–9666, utan åtgärd.

text: Koncentrationen och berörda företag

text: 1. Viaplay Group JV Holding AB (”Viaplay Group JV”) har den 26 september 2025 enligt

text: 4 kap. 6 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, anmält förvärv av ensam kontroll över Allente Group AB (”Allente”). Säljare är Telenor Communication II AS (Telenor).

text: 2. Före den anmälda koncentrationen kontrolleras Allente gemensamt av Viaplay Group JV och Telenor som vardera äger 50 procent av aktierna.

text: Viaplay Group

text: 3. Viaplay Group JV är ett helägt holdingbolag inom Viaplay Group (”Viaplay”) vars enda syfte är att inneha aktier i Allente. Viaplay är ett mediaföretag med verksamhet inom bland annat tv och radiounderhållning. Viaplay tillhandahåller ett antal tv-kanaler, bland annat TV3, TV6, TV8, TV10 och flera olika film- och sportkanaler, samt OTT-tjänsten Viaplay. Viaplays erbjudande distribueras dels genom den vertikalt integrerade distributören

text: Allente, dels genom andra tv-distributörer. Viaplay distribuerar även sitt innehåll direkt till slutkunder genom Viaplay.

text: Allente

text: 4. Allente är moderbolag i Allente-koncernen, en distributör av tv-tjänster och bredband till slutkunder. Allentes kärnverksamhet omfattar förvärv av tvkanaler och innehåll, som därefter distribueras till slutkunder via DTH , bredband och OTT. Allente tillhandahåller även tv-boxar och hårdvara såsom plattantenn, parabolantenn och tv-moduler.

text: Förutsättningar för beslutet

text: 5. En företagskoncentration som prövas enligt

text: 4 kap. 1 §

text: KL ska förbjudas om den är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Vid prövningen av om en företagskoncentration ska förbjudas ska särskilt beaktas om den medför att en dominerande ställning skapas eller förstärks.

text: Konkurrensverkets utredning i ärendet

text: 6. Utredningen har primärt fokuserat på det vertikala sambandet mellan företagen i koncentrationen. Redan innan den aktuella koncentrationen föreligger ett vertikalt förhållande mellan företagen eftersom Viaplay bland annat är verksamt inom grossistförsäljning av tv-kanaler (uppströms) och Allente är verksamt inom tv-distribution (nedströms). Det är de koncentrationsspecifika effekterna som är relevanta för utredningen, dvs. hur konkurrensen påverkas när Viaplay genom förvärvet går från gemensam till ensam kontroll över Allente.

text: 7. Som del av utredningen har Konkurrensverket skickat ut skriftliga frågor till kunder och konkurrenter, samt genomfört intervjuer. Konkurrensverket har också tagit del av interna handlingar och hämtat in kompletterande uppgifter och underlag från företagen i koncentrationen. Slutligen har Konkurrensverket även tagit del av en ekonomisk analys gällande avskärmning av insatsvara som Viaplay framtagit under utredningen.

text: Marknadsförhållanden

text: Tv-tjänster

text: 8. Distributionskedjan för tv-tjänster har genomgått en förändring under senare år, bland annat till följd av teknikutvecklingen, men kan översiktligt beskrivas på följande vis.

text: 9. Själva tv-innehållet produceras vanligtvis av produktionsbolag vars verksamhet består av att producera tv-program, serier, reklam och annat material för tv. Produktionsbolag säljer sina tv-program till programbolag som paketerar innehållet i olika tv-kanaler.

text: 10. I Sverige är de fyra största programbolagen, Sveriges Television, Viaplay Group, TV4 Media och Warner Bros-Discovery. Dessa står för majoriteten av all tittartid på linjära tv-kanaler.

text: 11. Programbolagen kan sälja sina tv-kanaler till tv-distributörer som i sin tur säljer tv-kanalerna vidare till sina kunder. Tv-distributörernas kunder är typiskt sett fastighetsägare som tecknar kollektiva tv-abonnemang och enskilda slutkunder som tecknar individuella tv-abonnemang.

text: 12. Utöver att sälja sina tv-kanaler till tv-distributörer, kan programbolagen också nå ut direkt till slutkunderna genom så kallade OTT- eller strömningstjänster. De största är SVT Play, TV4 Play och Viaplay. Andra välkända globala aktörer är t.ex. Netflix, HBO Max och Disney Plus. Tvdistributörerna kan också ha egna tjänster där de paketerar innehåll i olika erbjudanden till slutkunder. Även smart-tv-tillverkarna är genom appar och digitala bibliotek distributörer av andras innehåll.

text: Distributionsplattformar

text: 13. Enligt uppgifter från Post- och telestyrelsen (PTS) fanns det ca 4,1 miljoner betal-tv-abonnemang vid slutet av 2024. Antalet kabel-tv-abonnemang (digitala och analoga) var 1,9 miljoner 2024, vilket fortfarande är något fler än via fibernätet, som dock till skillnad från kabel-tv-abonnemang har ökat de senaste åren. Antalet betal-tv-abonnemang via satellit har minskat och uppgick 2024 till 287 000 abonnemang. Även antalet abonnemang via xDSL (dvs. genom kopparnätet) har minskat till ca 4 000 stycken.

text: 14. De största aktörerna, sett till antal betal-tv-abonnemang (inkluderat fiber, analoga och digitala abonnemang via kabel-tv, via satellit och xDSL), är Tele2 (45,8 procent), Telia Company (25,3 procent), Telenor Sverige (10,0 procent),

text: Allente Sverige (9,8 procent), AB Sappa (6,1 procent) enligt PTS statistik för 2024.

text: Relevant marknad

text: 15. Avgränsning av relevant marknad görs för att identifiera och fastställa gränserna för konkurrensen mellan företag. Det huvudsakliga syftet med att avgränsa den relevanta marknaden är att på ett systematiskt sätt fastställa vilka konkurrensbegränsningar de berörda företagen utsätts för.

text: 16. Den relevanta produktmarknaden omfattar i första hand de produkter eller tjänster som köparna anser vara utbytbara, det vill säga sådana produkter eller tjänster som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: 17. I koncentrationsanmälan har Viaplay anfört att transaktionen hänför sig till (i) marknaden för grossistförsäljning och inköp av tv-kanaler i Sverige, och (ii) marknaden för distribution av tv-tjänster till slutkunder i Sverige. Viaplay har framfört att företaget inte anser det lämpligt att avgränsa marknaderna ytterligare.

text: 18. Konkurrensverkets utredning har, i likhet med tidigare beslut från verket och beslut från EU-kommissionen, indikerat att marknaderna eventuellt skulle kunna avgränsas snävare. Exempelvis finns indikationer att premiumsportinnehåll potentiellt kan utgöra en egen produktmarknad. Samtidigt strävar köpare av tv-kanaler efter att erbjuda ett brett utbud av innehåll och genrer till sina slutkonsumenter.

text: 19. Eftersom koncentrationen inte bedöms påtagligt hämma konkurrensen på någon marknad, har det emellertid inte varit nödvändigt att fastställa den exakta omfattningen av de relevanta marknaderna.

text: Inget påtagligt hämmande av en effektiv konkurrens

text: 20. Konkurrensverket har att bedöma huruvida den anmälda företagskoncentrationen riskerar att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en

text: avsevärd del av det. Faktorer som är av betydelse för denna bedömning är bland annat de samgående företagens marknadsmakt (räknat exempelvis genom marknadsandelar) och andra faktorer som kan hämma eller främja konkurrensen såsom förekomsten av faktisk och potentiell konkurrens, inträdeshinder samt köparmakt hos kunderna.

text: 21. Den anmälda koncentrationen rör, som framgått ovan, en förändring av Viaplays redan befintliga kontroll över Allente, från gemensam till ensam kontroll. Det är effekterna på konkurrensen av denna förändring i kontrollen som är föremål för Konkurrensverkets prövning.

text: 22. Vid marknadskontakter med parternas kunder och konkurrenter har det framkommit blandade synpunkter gällande i vilken mån förvärvet skulle kunna påverka konkurrensen. Vissa aktörer har framfört att de inte bedömer att förvärvet skulle påverka konkurrensen i någon större omfattning. Andra aktörer har lyft farhågor relaterade till det vertikala förhållandet mellan Viaplay och Allente.

text: 23. För det första har det påtalats att förvärvet medför en ökad risk för avskärmning, i huvudsak i form av avskärmning av insatsvara, dvs. att konkurrerande distributörers tillgång till innehåll från Viaplay begränsas.

text: 24. För det andra har det påtalats att den stärkta vertikala integrationen kan innebära en ökad risk för att kommersiellt känslig information om konkurrenters verksamhet delas mellan Viaplay och Allente.

text: Avskärmning av insatsvara

text: 25. Utredningen har visat att Viaplays innehåll utgör en viktig insatsvara för tvdistributörer i Sverige, särskilt Viaplays sportkanaler och tillhörande sporträttigheter som uppgetts vara svåra att ersätta med annat innehåll. Vissa marknadsaktörer har uttryckt en oro över att förvärvet skulle kunna leda till att Viaplay helt eller delvis begränsar konkurrerande tv-distributörers tillgång till sportinnehåll.

text: 26. Risken för avskärmning av insatsvara, inklusive premiumsportkanaler, prövades av kommissionen vid bildandet av det gemensamt kontrollerade företaget Allente. Kommissionen noterade då bland annat att NENT (i dag Viaplay) före koncentrationen var en vertikalt integrerad aktör som var verksam både inom grossistförsäljning av tv-innehåll och inom distribution av tv-tjänster till slutkunder. Trots den vertikala integrationen distribuerade NENT sina kanaler brett på marknaden. Kombinationen av de två moderbolagens DTH-verksamheter väckte ingen oro, eftersom

text: satellitdistribution är ett äldre distributionssätt med en sjunkande kundbas. Kommissionen bedömde att antalet slutkunder som skulle byta till det gemensamma företaget (i dag Allente) till följd av en avskärmning av insatsvara inte skulle vara betydande. Många kunder kombinerade även sin fasta internettjänst med tv-abonnemang hos samma distributör. Vid en fullständig avskärmning av insatsvara till konkurrerande distributörer skulle kunderna kunna behålla sin internettjänst och sitt tv-abonnemang men använda Viaplays OTT-tjänst för att nå Viaplays innehåll. En avskärmning av Viaplays innehåll via tredjepartsdistributörer skulle dessutom innebära en kraftig reducering av företagets intäkter från bland annat distributionsavgifter, som företaget inte skulle kunna återvinna.

text: 27. Kommissionens slutsats att en avskärmningsstrategi inte skulle vara lönsam byggde också på det faktum att NENT/Viaplay efter koncentrationen skulle behöva dela Allentes vinst med Telenor. Viaplay har med anledning av den nu aktuella utredningen låtit upprätta och inkommit med en ekonomisk analys gällande lönsamheten av en avskärmning av insatsvara, givet att Viaplay nu kan behålla hela vinsten från Allente.

text: 28. För att göra en bedömning av de förvärvsspecifika effekter som koncentrationen kan medföra har Konkurrensverket utöver att granska den ekonomiska analysen även beaktat interna handlingar, bland annat kundanalyser, som verket begärt in från Viaplay och Allente samt annan information om nuvarande marknadsförhållanden.

text: 29. Utredningen visar att i stort samma omständigheter gör sig gällande i dag som vid kommissionens bedömning i NENT/Telenor/JV. Innehållsleverantörer vill distribuera brett, och detta gäller särskilt för rättigheter som är dyra i inköp såsom sport. För dessa har innehållsleverantören ett intresse av bred distribution för att nå och få betalt för så många tittare som möjligt. Trenden för Allentes distributionsplattform DTH är fortsatt nedåtgående och distribution via bredband, fiber och OTT erbjuds av flera konkurrenter. Viaplay har för närvarande avtal med rättighetsinnehavare om flera attraktiva sporträttigheter med begränsad utbytbarhet för vissa tittare. En framgångsrik avskärmningsstrategi gentemot andra distributörer än Allente förutsätter dock att en tillräckligt stor andel tittare också byter till just Allente till följd av att villkoren för sportinnehåll försämras hos tittarnas befintliga tv-distributörer, t.ex. om distributörerna tvingas höja sitt pris. Om det inte är fallet går det inte att kompensera för den förlust av intäkter som avskärmningen innebär uppströms. Det finns också ett ömsesidigt beroende och ett behov av överenskommelser mellan tvdistributörer och innehållsleverantörer för flera olika innehållsgenrer för att kunna erbjuda ett brett och attraktivt tv-innehåll till slutkunder.

text: 30. Av vad som framkommit i den ekonomiska analysen och av utredningen i övrigt kan Konkurrensverket i det här fallet inte dra slutsatsen att en avskärmning av insatsvara, till följd av att Viaplay nu får ensam kontroll över Allente, skulle vara en möjlig och lönsam strategi med påtaglig påverkan på en effektiv konkurrens.

text: Delning av kommersiellt känslig information

text: 31. Vissa aktörer har framfört att konkurrensen skulle kunna påverkas då Allente, i egenskap av distributör av tv-tjänster, har tillgång till konfidentiella uppgifter från innehållsleverantörer som företaget har distributionsavtal med, samt att Viaplay, i egenskap av innehållsleverantör, har tillgång till konfidentiella uppgifter från distributörer av tv-tjänster som företaget har distributionsavtal med. Oron grundar sig i att Viaplay efter koncentrationen skulle vara oförhindrat att använda uppgifter på ett sätt som inte var möjligt så länge Allente kontrollerades gemensamt med Telenor.

text: 32. Som nämnts var Viaplay redan tidigare, före bildandet av Allente tillsammans med Telenor, en vertikalt integrerad aktör. I samband med bildandet av Allente upprättades också informationsbarriärer i syfte att förhindra Viaplay och Telenor att koordinera sina aktiviteter på marknaden.

text: 33. Viaplay och Allente har på begäran av Konkurrensverket redogjort för det informationsskydd som finns i dag. Företagen har flera lager av informationsskydd i förhållande till avtalsparter och till varandra. Detta informationsskydd omfattar bland annat sekretessklausuler i avtal med tredje part, de informationsbarriärer som upprättades i samband med bildandet av Allente och en etablerad intern organisationsstruktur. Allente framhåller även den reglering som gäller enligt GDPR-förordningen i syfte att skydda kundernas personuppgifter och integritet.

text: 34. Förekomsten av sekretessklausuler menar Viaplay återspeglar vedertagen marknadspraxis inom mediebranschen, med hänsyn till att varje avtal och dess innehåll är ömsesidigt känsligt och kommersiellt betydelsefullt för parterna. Om sekretess inte iakttas skulle detta avsevärt försvåra möjligheten att ingå avtal på marknaden. Andra marknadsaktörer har också bekräftat att sekretessklausuler som reglerar parternas möjligheter att röja eller dela information är vedertagen praxis inom branschen och förutsätter att detta kommer att fortsätta vara fallet även efter koncentrationen.

text: 35. Konkurrensverkets utredning ger inte stöd för att den aktuella koncentrationen skulle innebära en ökad risk för att kommersiellt känslig

text: Slutsats

text: 36. Konkurrensverket finner sammanfattningsvis att koncentrationen inte är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. _______________________ Detta beslut har fattats av enhetschefen Maria Ulfvensjö Baltatzis. Föredragande har varit Matilda Söderholm. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Beslutet publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Cito Trading Co

title: NUTEK:s kompetenscentrumprogram

text: Er skrivelse angående organiserad samverkan

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 5 oktober 1998 anfört klagomål över den samverkan som sker mellan ett antal företag inom ramen för NUTEK:s kompetenscentrumprogram och ifrågasatt som denna samverkan är förenlig med

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Ni anger som exempel CHARMEC kompetenscentrum.

text: KL innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (6 §) och mot missbruk av dominerande ställning (19 §). Enligt 6 § är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat.

text: Av de handlingar som Ni skickat in till Konkurrensverket framgår inte att ett sådant avtal som avses i KL föreligger mellan de företag som deltar i CHARMEC.

text: Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket i detta fall inte skäl att med utgångspunkt i KL eller eljest från konkurrenssynpunkt vidare granska de förhållanden som påtalats av Er. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade företrädelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göranson. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Lennart Göranson

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket


nyckelord: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

title: Uppföljning av ärende med dnr 144/2010

text: Uppföljning av ärende med dnr 144/2010 - konferensverksamhet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har genomfört en uppföljning av tidigare ärende med dnr 144/2010, angående Sjöfartsverkets konferensverksamhet vid Arkö kursgård. Ärendet avskrevs efter att Sjöfartsverket uttryckt att kursgården skulle avyttras.

text: Uppföljningen inleddes efter att Konkurrensverket noterat att Sjöfartsverket avbrutit försäljningen av Arkö kursgård. Syftet med uppföljningen var att följa upp de faktiska omständigheterna kring verksamhetens eventuella konkurrenspåverkan samt att klarlägga Sjöfartsverkets framtida intentioner med kursgården.

text: Under aktuell utredning har kontakt tagits med Sjöfartsverket. En sammanställning med frågor har skickats ut och besvarats. Vid ett tillfälle har Konkurrensverket träffat företrädare för Sjöfartsverket. Under utredningens gång har det framkommit att försäljningen av Arkö kursgård avbröts eftersom inget av de tre bud som inkom bedömdes godtagbart. Som ett alternativ till försäljning avser Sjöfartsverket att inom en tvåårsperiod lägga ut driften av verksamheten på entreprenad.

text: Målgrupp för hotell- och restaurangverksamheten vid Arkö kursgård är i nuläget dels personer som deltar i Sjöfartsverkets sjöräddningsutbildning som är förlagd på Arkö. Sjöfartsverket håller för närvarande på att utveckla sjöräddningsutbildningen till att bli mer webbaserad, vilket kan komma att påverka utbildningens framtida upplägg.

text: Sjöfartsverket säljer även konferenstjänster till fem myndigheter i Norrköping. Försäljningen sker via ett upphandlat ramavtal där Arkö kursgård är sistahandsalternativet i avropsordningen för Norrköpingsområdet.

text: Sjöfartsverket har också uppgett att sjöräddningsutbildningen kan komma att utvidgas till att omfatta även fritidsbåtsverksamheten. Konceptet är dock inte färdigutvecklat och någon sådan verksamhet bedrivs inte i nuläget.

text: Skäl för beslutet

text: Staten, en kommun eller ett landsting får förbjudas att i en säljverksamhet tillämpa ett visst förfarande, om detta snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, alternativt hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbud får inte meddelas för förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt.

text: Konkurrensverkets utredning ger sammantaget vid handen att konkurrenspåverkan av den nu bedrivna verksamheten är begränsad, dels genom att tillgången till andra övernattningsalternativ i direkt anslutning till den plats där kursverksamheten bedrivs är begränsad, dels genom att Sjöfartsverket endast fungerar som sistahandsleverantör i avropsordningen avseende leveranser till andra statliga myndigheter i Norrköping.

text: Konkurrensverket väljer att avsluta utredningen avseende den nu bedrivna verksamheten vid Arkö och skriver av ärendet från vidare handläggning.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om verksamheten eller förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av biträdande avdelningschefen Magnus Lindbäck. Föredragande har varit Anna Hagersten.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Försvarets Materielverks - upphandling av tunga terränglastbilar

text: Försvarets materielverk – upphandling av tunga terränglastbilar Beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet.

text: Ärendet

text: Bakgrund

text: Regeringen beslutade den 11 september 2008 att bemyndiga Försvarets materielverk (FMV) att inleda förhandlingar med den norska myndigheten Forsvarets logistikkorganisasjon (FLO), angående ett samarbetsavtal i syfte att gemensamt upphandla lastbilar för Sveriges och Norges respektive försvarsmakter.

text: Enligt samarbetsavtalet ska FMV och FLO tillsammans upphandla ett gemensamt ramavtal med en leverantör av lastbilar för att därefter genomföra separata avrop för respektive myndighet.

text: Enligt samarbetsavtalet ska FLO ansvara för projektledningen och upphandlingen ska genomföras med tillämpning av norsk lag. FMV bidrar till projektet med teknisk personal.

text: Den 25 februari 2010 beslutade den svenska regeringen att bemyndiga FMV att ingå avtal med FLO med det syfte som redovisats under punkten 2 ovan. Därefter ingick FMV och FLO ett samarbetsavtal med angiven innebörd.

text: Den 14 januari 2011 annonserade FLO upphandlingen i TED. Av förfrågningsunderlaget framgår att upphandlingen sker med tillämpning av artikel 123 i EES-avtalet .

text: Den 20 november 2013 meddelade FLO tilldelningsbeslut med innebörden att Rheinmetall MAN Military Vehicles (RMMV) ska tilldelas kontrakt i upphandlingen.

text: Den 2 december 2013 ansökte Scania CV AB om överprövning vid Förvaltningsrätten i Stockholm av beslutet att tilldela kontraktet till RMMV. och anförde att FMV haft att följa lagen (

text: ) om offentlig upphandling vid upphandlingen av de aktuella lastbilarna. FMV anförde å sin sida att det inte förekommit någon offentlig upphandling enligt det svenska regelverket för offentlig upphandling. Ansökan om överprövning har därefter återkallats och förvaltningsrätten har avskrivit målet utan att pröva det i sak.

text: Konkurrensverket har därefter inlett en granskning av FMV:s agerande.

text: Inledande anmärkningar

text: Konkurrensverket är på upphandlingsområdet tillsynsmyndighet för LOU, lagen (

text: ) om upphandling i inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster samt lagen (

text: ) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet.

text: FMV är en svensk myndighet och har i sin verksamhet att tillämpa den lagstiftning om upphandling som anges i uppräkningen ovan. FMV:s agerande inom ramen för dessa lagar omfattas av Konkurrensverkets tillsynsuppdrag.

text: FLO är en norsk myndighet och har att tillämpa motsvarande norsk reglering. FLO står inte under Konkurrensverkets tillsyn och Konkurrensverket kommer således i det följande inte att uttala sig angående beslut som fattats eller åtgärder som vidtagits av FLO.

text: Prövningen i det följande inriktar sig sålunda på om en svensk myndighet har genomfört ett förfarande som strider mot svensk lag eller tillämpliga unionsrättsliga bestämmelser.

text: Vad FMV anfört i ärendet

text: FMV har under Konkurrensverkets utredning anfört att FMV beslutat att undanta den aktuella upphandlingen av lastbilarna från LOU:s tillämpning med stöd av

text: 15 kap. 22 § andra stycket 2

text: LOU i den lydelse som var i kraft vid tidpunkten för upphandlingens påbörjande.

text: FMV har som skäl för beslutet anfört att samarbetet med Norge vid materielanskaffningen är av försvars- och säkerhetspolitisk vikt och att det enda sättet att säkerställa samarbetet är genom att undanta upphandlingen från svensk upphandlingslagstiftning.

text: Frågeställningen i ärendet

text: Under de ovan angivna förhållandena uppkommer frågan om det är tillåtet, vid en tillämpning av direktiv

text: , för upphandlande myndigheter att genomföra upphandlingar i form av gränsöverskridande samarbeten på det sätt som skett mellan FMV och FLO. Om ett sådant samarbete ska anses tillåtet uppkommer frågan vilket nationellt regelverk som ska tillämpas på upphandlingen.

text: Endast för det fall ett sådant samarbete skulle anses otillåtet eller att effekten av samarbetet är att samtliga inblandade staters lagstiftning är tillämplig behöver en prövning av tillämpligheten av de undantag som FMV åberopat ske.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Inledning

text: FMV:s beslut att undanta den aktuella anskaffningen har skett innan LUFS och bakomliggande direktiv

text: trädde i kraft varför Konkurrensverkets prövning sker med tillämpning av LOU och direktiv

text: Samarbete avseende genomförandet av enskilda upphandlingar mellan upphandlande myndigheter i olika medlemsstater

text: Samarbete mellan upphandlande myndigheter i olika medlemsstater i EU och/eller EES-länder regleras inte i LOU eller i direktiv

text: Det går således inte att direkt utläsa av LOU eller direktiv

text: att ett samarbete mellan upphandlande myndigheter i olika medlemsstater är tillåtet. Emellertid anges det inte heller att ett sådant samarbete skulle vara förbjudet. Det finns inte heller någon praxis från EU-domstolen som kan tolkas som ett förbud mot sådant samarbete.

text: Frågan berörs i skälen till direktiv

text: som trädde i kraft den 17 april 2014 och som ska ha implementerats i EU:s medlemsstater senast 24 månader därefter. I direktivet anges följande. ”Trots att gränsöverskridande gemensam offentlig upphandling implicit är tillåten enligt direktiv

text: , ställs de upphandlande myndigheterna fortfarande inför stora juridiska och praktiska svårigheter att göra inköp från inköpscentraler i andra medlemsstater eller genomföra gemensamma offentliga upphandlingar.”

text: Unionslagstiftaren har genom artikel 39 i upphandlingsdirektiv

text: och

text: artikel 57 i direktiv 2014/25/EU

text: numera uttryckligen reglerat hur samarbete mellan upphandlande myndigheter i olika medlemsstater ska gå till. I artiklarna i direktiven

text: anges bland annat att medlemsstaterna och dess upphandlande myndigheter ges möjlighet att avtala om ansvarsfrågor och tillämpliga rättsmedel.

text: Avsaknaden av reglering i direktiv

text: kan inte, särskilt mot bakgrund av uttalandet i skälen till direktiven

text: , anses utgöra ett hinder mot sådant samarbete, under förutsättning att detta samarbete uppfyller de grundläggande principerna för offentlig upphandling.

text: Samarbete mellan upphandlande myndigheter i olika medlemsstater bör således enligt Konkurrensverkets bedömning anses tillåtet även enligt direktiv

text: Enligt Konkurrensverkets mening torde det vidare utifrån ett unionsrättsligt perspektiv sakna betydelse vilken medlemsstats lagstiftning om upphandling och rättsmedel som tillämpas på en viss given upphandling, så länge det är fråga om en nationell lagstiftning genom vilken direktiven på upphandlingsområdet har implementerats i medlemsstaten.

text: Sammantaget är det således enligt Konkurrensverkets bedömning möjligt för myndigheter i olika medlemsstater att samarbeta om enskilda upphandlingar som i sig omfattas av direktiv

text: och därtill hörande rättsmedelsdirektiv (

text: Vad gäller för EES-länder?

text: FLO är emellertid en norsk myndighet. Norge är inte medlem i EU utan i det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Fråga uppkommer därför om motsvarande möjlighet till samarbete finns när en av samarbetspartnerna är en myndighet i en medlemsstat i EU och den andra är en myndighet i ett land som är medlem i EES.

text: Konkurrensverket noterar härvid att länder som är EES-medlemar ska tillämpa upphandlingsdirektiven och rättsmedelsdirektivet på samma sätt som medlemsstater i EU.

text: Konkurrensverket anser därför att det är möjligt för en upphandlande myndighet i en medlemsstat i EU att samarbeta med myndigheter i EES-länder på samma sätt som om det gällde myndigheter i EU:s medlemsstater.

text: Principer för samarbetet

text: I det fall när två eller flera upphandlande myndigheter från olika länder samarbetar torde det enligt principen om transparens krävas att det står klart för samtliga potentiella anbudsgivare vilken av de deltagande ländernas lagstiftning, såväl avseende själva upphandlingsförfarandet som rättsmedel, som ska tillämpas.

text: Även i detta fall kan viss ledning hämtas från direktiv

text: och

text: , i vilka följande kan utläsas.

text: Av detta följer således att vid ett samarbete mellan upphandlande myndigheter i olika EU-medlemsstater eller EES-länder ska parterna fastställa ansvarsområden och tillämplig nationell rätt.

text: Enligt Konkurrensverkets mening kan huvuddragen i det återgivna tillämpas även i en situation som regleras av direktiv

text: . Parterna i ett samarbetsavtal kan således inom ramarna för direktiv

text: avtala om respektive ansvarsområden och enligt vilket lands lagstiftning upphandlingsförfarandet ska genomföras.

text: Det kan dock noteras att uppräkningen av vad som ska ingå i ett sådant samarbetsavtal ännu inte utgör gällande rätt och enligt Konkurrensverkets mening måste det därför bedömas från fall till fall om tillräcklig transparens uppnåtts avseende för vilka myndigheters räkning upphandlingen genomförs, hur ansvaret för genomförandet av förfarandet är fördelat samt vilken lagstiftning som är tillämplig.

text: När det finns ett formaliserat samarbete där tillämplig lagstiftning utpekats ska en sådan upphandling bedömas enbart enligt den utpekade lagstiftningen, såväl avseende hur upphandlingen genomförs som avseende rättsmedel.

text: I ett fall som det nu aktuella skulle, om förutsättningarna för detta föreligger, upphandlingsförfarandet genomföras enligt norska upphandlingsregler och prövas i den ordning som föreskrivs i den norska implementeringen av rättsmedelsdirektivet.

text: Konkurrensverkets slutsatser

text: Konkurrensverket konstaterar att det finns ett avtal mellan FMV och FLO rörande genomförande av en gemensam upphandling av lastbilar. I detta regleras parternas ansvarsområden, att norsk myndighet har projektledningen samt att upphandlingsförfarandet genomförs enligt norsk lag.

text: Relevanta uppgifter avseende deltagande myndigheter och förfarandets genomförande framgår även av förfrågningsunderlaget. Enligt Konkurrensverkets bedömning har beskrivningen av det sätt som samarbetet ska genomföras varit transparent, då det framgår vilka de samarbetande myndigheterna är och vilken lag som ska tillämpas.

text: Konkurrensverket gör mot denna bakgrund bedömningen att samarbetet har inrättats på ett sådant sätt att norsk lag gäller avseende förfaranderegler och rättsmedel. En bedömning av huruvida förfarandet har genomförts på ett korrekt sätt, och om tillämpningen av eventuella undantag har varit korrekt, ska därmed ske enligt norska regler, vilka utgör en implementering av såväl upphandlingssom rättsmedelsdirektiven.

text: Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket att det saknas skäl att utreda saken vidare och ärendet ska därför avskrivas.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Mathias Lassinantti Jansson.


motpart: Västra Mälardalens Energi

title: Tillsyn enligt LUF gällande Västra Mälardalens Energi och Miljö AB avseende upphandling av nedläggning av sjöledning för dricks- och spillvatten

text: Västra Mälardalens Energi och Miljö AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om er upphandling av nedläggning av sjöledning. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunnig jurist Maria Brodin.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


motpart: Trimtex AB

title: Konkurrensbegränsande avtal - exklusivitetsavtal; förbrukningsvaror till motorfordon

text: Konkurrensavdelning 1 Morgan Pettersson 08-700 15 37

text: Att. Alf Andersson

text: Byagatan 17

text: 291 73 Önnestad

text: Er skrivelse om reservdelar och förbrukningsmaterial inom bilbranschen

text: Ni har i skrivelse som inkom till Konkurrensverket den 5 oktober 1998 framfört klagomål på att användningen av reservdelar och förbrukningsmaterial inom bilbranschen begränsas till originalprodukter.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bland annat vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns för närvarande inte tillräckliga skäl att vidare granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtagas i detta fall. Det Ni framfört i Er skrivelse kan dock vara värdefullt för Konkurrensverkets fortsatta arbete för en effektiv konkurrens.

text: Har Ni några frågor med anledning av detta beslut är Ni välkommen att kontakta Morgan Pettersson på telefon 08-700 15 37.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Jan Stockhaus. Föredragande har varit Morgan Pettersson.

text: Jan Stockhaus

text: Morgan Pettersson

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


motpart: Empire Taxi

title: Bokning av taxi under flygfärd

text: Er skrivelse angående taxibeställningar under flygfärd

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 19 oktober 1999 anfört klagomål över att SAS och Flying Enterprise har samarbetsavtal med Taxi Jönköping respektive Taxi Kurir.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen (

text: ), KL. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Kopia till: City Taxi, Jönköping

text: Golf Taxi, Jönköping

text: Taxi Boo, Tranås

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .