motpart: Fri Mat 2000 Ekonomisk förening

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Detalj- och dagligvaruhandel

title: Fri Mat 2000 Ekonomisk förening

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 744/2002 – Fri Mat 2000 Ekonomisk förening

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2004-01-12 (Dnr 744/2002)

text: Avslog ansökan om icke-ingripandebesked för samarbetsavtal inom dagligvaruhandeln. Medlemmarna i Fri Mat överklagade beslutet.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Marknadsdomstolen

text: Avskrev ärendet till följd av att möjligheten att ansöka om icke-ingripandebesked har upphört.

text: Sökande

text: 1. Bas Livs i Ljusdal AB, org.nr 556354-4609, S. Järnvägsgatan 52, 827 32 LJUSDAL 2. Bas Livs i Bollnäs AB, org.nr 556214-0409, Renslyckan 1, 821 50 BOLLNÄS 3. Fålhagen Livs i Uppsala AB, org.nr 556451-8370, Björkgatan 4 , 753 28 UPPSALA 4. Kungsängen Livs i Uppsala AB, org.nr 556557-4901, Kungsgatan 95, 753 18 UPPSALA 5. BGM Livs i Uppsala AB, org.nr 556591-4842, Valthornsvägen 3, 750 25 UPPSALA 6. Mathuset i Södra Backa AB, org.nr 556524-2814, Hammargatan 8, 781 71 BORLÄNGE 7. Mathuset i Åsbo AB, org.nr 556350-3944, Dalahästen, 774 61 AVESTA 8. Mathuset i Hedemora AB, org.nr 556486-0111, Hammargatan 8, 781 71 BORLÄNGE 9. Food Market i Stockholm AB, org.nr 556261-9998, Forelltorget 8, 141 47 HUDDINGE 10. Food Market i Sköndal AB, org.nr 556059-2288, Sköndalsvägen 19, 128 66 SKÖNDAL 11. Food Market i Huvudsta AB, org.nr 556459-1955, Box 4032, 171 04 SOLNA 12. Manske-Axelsson Livs AB, org.nr 556472-2378, Drottningvägen 1, 197 40 BRO 13. Wallmans Livs AB, org.nr 556324-2493, Tegelvägen 4, 642 32 FLEN 14. Ängshagen Livsmedel AB, org.nr 556423-0521, Gymnasiegatan 4, 733 40 SALA 15. Mitti-Livs i Kristinehamn AB, org.nr 556045-8878, Tegelslagaregatan 28, 681 31 KRISTINEHAMN 16. Stortorgshallen i Örebro AB, org.nr 556202-0783 , Stortorget 15 – 17, 702 11 ÖREBRO Sveavägen 167 08-24 55 43

text: 17. Järntorgshallen i Örebro AB, org.nr 556296-4394 , Storgatan 13, 703 16 ÖREBRO 18. Sparhuskometen i Tibro AB, org.nr 556253-9675 , Box 190, 543 01 TIBRO Ombud för 1 - 18: Fri Mat 2000 ek. för., org.nr 769606-5098, Kungsgatan 62, 2 tr, 753 18 UPPSALA

text: Övriga avtalsparter

text: Axfood Sverige AB, org.nr 556004-7903, 171 78 STOCKHOLM Ombud: advokaterna AA och BB Holm Advokatbyrå KB, Box 7531, 103 93 STOCKHOLM Willys AB, org.nr 556083-6354, 412 86 GÖTEBORG Ombud: Axfood Sverige AB, org.nr 556004-7903, 171 78 STOCKHOLM

text: Saken

text: Ansökan om icke-ingripandebesked enligt

text: 20 § konkurrenslagen (1993:20)

text: för samarbetsavtal samt därtill kopplade delavtal för samarbete inom dagligvaruhandeln

text: _____________________________ Beslut

text: Konkurrensverket avslår ansökan om icke-ingripandebesked.

text: Ansökan om icke-ingripandebesked

text: 1. Sökandena, vilka samtliga är medlemmar i Fri Mat 2000 ekonomisk förening (Fri Mat) har ansökt om icke-ingripandebesked enligt

text: 20 § konkurrenslagen

text: (KL). Ansökan avser respektive sökandes s.k. butiksavtalspaket. Butiksavtalspaketet består av ett avtal som går under benämningen samarbetsavtal och ett antal därtill kopplade delavtal vilka utgör bilagor till samarbetsavtalet. Avtalen är tecknade mellan å ena sidan fristående köpmän och deras respektive butiksbolag och å andra sidan företag som numera ligger inom Axfood-sfären (Detaljinvest, D-Gruppen, D&D m.fl.).

text: 2. Ansökan var fullständig den 18 oktober 2002.

text: Parterna

text: 3. Sökandenas ombud Fri Mat är en ekonomisk förening som har bildats av köpmän vilka driver livsmedelsbutiker med lågprisprofil (”köpmännen”). Föreningen har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom att verka för gemensamma varuinköp hos fabrikant och grossist och för medlemmarnas ekonomiska utbyte av samarbete inom livsmedelsrörelsen. År 2001 hade de då 19 medlemsföretagen en sammanlagd omsättning om ca 1,6 miljarder kr. Numera omfattar föreningen 18 butiker.

text: 4. Axfood AB (publ.) är ett av Nordens största bolag inom dagligvaruhandeln. Bolaget bedriver partihandel genom de helägda dotterbolagen Dagab AB och Axfood Närlivs AB. Bolagets detaljhandel drivs genom franchisekoncepten Spar och Tempo och ett antal butikskoncept/-profiler ─ däribland de nu aktuella profilerna ”Rätt Pris” och ”Storlivs” ─ samt de helägda butikskedjorna Hemköp, Willys och Willys Hemma. Axfood omfattar ca 700 butiker i Sverige varav 250 är hel- eller delägda. De övriga drivs av fristående handlare knutna till bolaget genom avtal. Huvudägare i Axfood är Axel Johnsongruppen med 45 procent av aktierna. Axfoods omsättning uppgick till ca 33 miljarder kr räkenskapsåret 2002. Såväl sökandebolagen som Axfood har accepterat att Axfood Sverige AB har inträtt som avtalspart respektive företräder Willys AB i det aktuella ärendet.

text: Bakgrund

text: Branschförhållanden

text: 5. Med dagligvaror avses livsmedel, kemisk-tekniska varor, tobaksvaror, blommor och tidningar. Varorna används i hushållen och i restauranger samt storhushåll. Varorna köps till det enskilda hushållet i olika typer av affärer inom detaljhandelsledet som i sin tur köper dem från grossistföretag eller direkt från tillverkare/leverantörer. Restauranger och storhushåll köper sina varor huvudsakligen från grossistföretag.

text: 6. Dagligvarusektorn i Sverige har utvecklats mot hög koncentration i såväl handels- som tillverkar-/leverantörsledet. Handelsledet består av ett fåtal stora företag i grossistledet och ett stort antal försäljningsställen i detaljhandelsledet. Konsumenterna köper i första hand dagligvaror i traditionella 3 4 5 livsmedelsbutiker (s.k. allivsbutiker) , supermarkets , stormarknader och s.k. lågprisbutiker . Utmärkande för dessa butiker är att de tillhandahåller ett komplett dagligvarusortiment till den enskilde kunden. Ett sådant komplett sortiment motsvarar ett sortiment som gör det möjligt för konsumenten att i en och samma butik tillgodose huvuddelen av sitt hushålls behov av dagligvaror. De butiker som tillhandahåller ett sådant sortiment kan därmed betecknas som fullsortimentsdetaljister. Dagligvaror säljs även i när- /jourbutiker, trafikbutiker, speciallivsbutiker, tobaksaffärer, kiosker och i fackhandeln. Slutligen säljs dagligvaror vid torghandel, ambulerande handel och gårdshandel.

text: 7. Fullsortimentsdetaljisterna köper sina varor från grossister eller direkt från tillverkare/leverantörer. De varor som köps direkt från tillverkare är främst mejeri-, bryggeri- och bagerivaror men även andra varugrupper kan förekomma. De produkter som köps in från mindre leverantörer är bl.a. charkvaror, frukt och grönt, glass och blommor. Butiker som kan göra stora inköp per inköpstillfälle köper oftare direkt från tillverkare/leverantörer. Övriga inköp görs från s.k. fullsortimentsgrossister, dvs. de grossister som till-

text: handahåller huvuddelen av det sortiment som fullsortimentsdetaljisterna köper in.

text: 8. Detaljhandelsledet består huvudsakligen av ett antal butikskedjor. Kedjorna är organiserade på så vis att butikerna inom en kedja har dels ett inköpssamarbete, dels en eller flera gemensamma butiksprofiler gentemot kunderna. Ägandeformen varierar såväl inom en kedja som mellan olika kedjor. Flertalet ICA-butiker ägs av enskilda ICA-handlare men det finns även butiker som ingår i ICA-koncernen. Konsumentkooperationens butiker och stormarknader är föreningsägda.

text: 9. I partihandelsledet har ICA-koncernen, Konsumentkooperationen och Axfood/Dagab en särställning som fullsortimentsgrossister gentemot detaljhandelsledet. Även BergendahlsGruppen har möjlighet att tillhandahålla fullsortimentsdetaljisterna det sortiment som de efterfrågar utöver vad producenter och mindre grossister kan tillhandahålla. Det är vanligt med starka band mellan parti- och detaljhandelsleden. ICA och Konsumentkooperationen har egna inköpsfunktioner som förser butikerna med varor. Dagab är huvudleverantör till Axfoods butiker.

text: 10. De avtalsmässiga bindningarna mellan de kedjeanslutna butikerna och den grossist till vilken kedjan är knuten är ofta långtgående. Exempelvis tillåts endast butiker som är anknutna till Konsumentkooperationen respektive ICA köpa från Konsumentkooperationens inköpsfunktion respektive genom ICA:s ordinarie grossistverksamhet.

text: 11. De båda handelsleden domineras således av de tre rikstäckande blocken ICA, Konsumentkooperationen och Axfood. Ett fjärde block, BergendahlsGruppen, är främst verksamt i södra Sverige. ICA, Konsumentkooperationen och Axfood svarar tillsammans för närmare 90 procent av dagligvarubutikernas försäljning samtidigt som deras andel av det totala antalet dagligvarubutiker utgör drygt 60 procent.

text: Tabellen visar antalet dagligvarubutiker och deras omsättning. Fördel-

text: Förfarandet

text: 12. De samarbetsavtal som har getts in till Konkurrensverket av sökandena har slutits vid olika tidpunkter och mellan olika parter. Till följd härav har samarbetsavtalen delvis utformats på olika sätt. Så är även fallet med de delavtal som utgör bilagor till samarbetsavtalen. Delavtalen utgörs i huvudsak av följande avtal: ett standardavtal för bolagsgemenskap , ett riskpremie- 8 9 10 avtal , ett avtal om butiksersättning , ett profilavtal , en engagemangs- 11 12 överenskommelse och ett konsortialavtal . Över tiden har antalet delavtal ökat för att inrymma bl.a. avtal om kortsamarbete vis a vis Skandinaviska Enskilda Banken och avtal om att inhämta mer detaljerad försäljningsinformation genom dataöverföring m.m. Alla sökande har dock inte tecknat samtliga delavtal och de delavtal som har tecknats är inte helt identiska. Slutligen har samtliga sökande inte givit in samtliga delavtal.

text: 13. Avtalspaketen innebär i grova drag att Axfood hyr ut en lokal till köpmannen. I denna lokal driver köpmannen en detaljhandelsbutik i enlighet med en viss profil (profilen innehåller bl.a. ett visst varumärke som Axfood har rättigheterna till). Handlaren skall därefter i sitt samarbete agera i enlighet med de villkor som gäller för profilen. Slutligen skall Axfood/Dagab vara rörelsens huvudleverantör. För användandet av profilen och för administrationen i samband med leveranserna erlägger handlaren viss ersättning.

text: Avtalsvillkoren

text: 14. Syftet med avtalspaketen sammanfattas i inledningen av samarbetsavtalen enligt följande:

text: 15. Axfood hyr ut lokalen till köpmannens rörelse.

text: 16. Avtalspaketen innehåller hembudsklausuler som ger Axfood företrädesrätt att vid varje överlåtelse förvärva rörelsen eller aktier och andelar i det bolag, som driver rörelsen. Företrädesrätt skall dock ej föreligga vid överlåtelse till make eller släkting i rätt nedstigande led, förutsatt att förvärvaren inträder i gällande avtal med Axfood eller träffar nya avtal med Axfood. Köpmannen förbinder sig att själv driva rörelsen samt att icke överlåta eller upplåta rörelsen till annan utan Axfoods skriftliga medgivande. Avser köpmannen att genomföra organisationsförändringar, interna överlåtelser eller att överlåta rörelsen eller det bolag som driver rörelsen skall köpmannen, innan beslut om angivna åtgärder fattas, skriftligen informera Axfood. Upphör rörelsen eller samarbetsavtalet – utan att ha ersatts av nytt avtal med Axfood om rörelsens fortsatta verksamhet – äger Axfood rätt att förvärva rörelsen eller det bolag som driver rörelsen. Köpmannen har bl.a. även en skyldighet att överlåta sina aktier till Axfood om köpmannen eljest driver rörelsen eller disponerar över denna på sätt som står i strid med träffade avtal eller Axfoodkoncernens långsiktiga intressen.

text: 17. Köpmannen skall anlita Axfood/Dagab som huvudleverantör. Huvudleverantörskapet villkoras av att Axfood/Dagab håller ”konkurrensmässiga priser och kvaliteter, med beaktande av samtliga leveransvillkor”.

text: 18. Köpmannens rörelse skall enligt profilavtalet drivas och marknadsföras under någon av Axfoods godkända profiler eller näringskännetecken. Köpmannen skall därvid, i förekommande fall, driva rörelsen i enlighet med reglerna i ett särskilt avtal beträffande respektive profil. Avtalet innehåller bl.a. ett villkor som innebär att butiken skall föra de artiklar som anvisas i profilsortimentet. Nya artiklar tas in och gamla tas bort efter beslut av antingen profilbolaget (enligt vissa avtal) eller ett sortimentsråd (enligt vissa avtal). Det rör sig med andra ord om s.k. sortimentsstyrning. För användandet av profilen/näringskännetecknet erlägger köpmannen viss omsättningsbaserad ersättning till Axfood.

text: 19. Köpmannen, eller av denne anlitat bokföringsbiträde, skall löpande insända månadsrapporter, delbokslut och av revisor granskade och godkända årsbokslut. Enligt vissa avtal som slutits på senare tid skall Axfood löpande kunna hämta information om en enskild artikels försäljning under en vecka, under viss tid registrerade inköp, priser, kampanjer samt kassainformation som t.ex. antal kunder, snittköp/kund, andel kortköp, etc. genom tillgång till butikens datasystem.

text: 20. Avtalen gäller under en första avtalsperiod om tio år. De förlängs därefter i perioder om tio år om de inte sägs upp med iakttagande av minst tolv månaders uppsägningstid.

text: Rättslig bedömning

text: Icke-ingripandebesked

text: 21. Konkurrensbegränsande avtal är förbjudna i enlighet med

text: 6 §

text: KL medan

text: 19 §

text: KL förbjuder missbruk av dominerande ställning. Konkurrensverket får enligt

text: 20 §

text: KL efter ansökan av ett företag förklara att ett avtal eller förfarande inte omfattas av förbuden i 6 eller 19 §§ KL och att det därför inte finns anledning för verket att ingripa, ett s.k. icke-ingripandebesked.

text: Avtal

text: 22. För att förbudet i

text: 6 §

text: KL skall vara tillämpligt krävs att det är fråga om ett avtal mellan företag, beslut av en sammanslutning av företag eller ett samordnat förfarande av företag som har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller ger ett sådant resultat.

text: 23. Ansökan omfattar ett antal, i stort, likalydande samarbetsavtal och ett antal därtill kopplade s.k. delavtal mellan Axfood och köpmännen. Den ekonomiska risken för de rörelser som drivs i enlighet med avtalspaketen ligger på

text: köpmännen. Det är därmed fråga om oberoende företag och avtalskriteriet i

text: 6 §

text: KL är uppfyllt.

text: 24. Konkurrensverket kan endast pröva de avtal som verket faktiskt har tagit del av och avtalen skall bedömas utifrån sitt rättsliga och ekonomiska sammanhang. Detta innebär att de olika avtalen, i respektive avtalsförhållande, bör ses som en helhet (avtalspaketet). Verkets ställningstagande grundar sig på samtliga omständigheter som har framkommit i ärendet.

text: Konkurrensbegränsning

text: 25. Avtalen ingicks under en tid när köpmännen som grupp var huvudägare (ca 60 procent) i D-Gruppen AB (ingår numera i Axfood). Vid denna tid fanns också en skyldighet för köpmännen att äga aktier i D-Gruppen och att ingå i aktieägarföreningen. Numera är köpmännens ägande i Axfood/f.d. D-gruppen betydligt mindre. Axfood bedriver dessutom med Fri Mat-företagen konkurrerande detaljhandelsverksamhet (Hemköp, Willys m.m.), varför parterna i dag befinner sig i en annan marknadssituation än tidigare.

text: 26. Axfood konkurrerar med ett antal andra butikskedjor. Syftet med hembudsklausulerna synes vara att säkerställa att Axfoods butikslägen, vid uthyrning till ”oberoende” köpmän, inte riskerar att tillfalla en konkurrerande butikskedja. Det har inte framkommit att avsikten med hembudsklausulerna har varit att på annat sätt begränsa konkurrensen. Någon konkurrensbegränsande effekt har inte heller kunnat visas. Den metod som används för att beräkna ersättningen till köpmannen vid Axfoods eventuella övertagande av köpmannens rörelse med stöd av hembudsklausul är enligt Konkurrensverkets mening inte konkurrensbegränsande. Sammanfattningsvis kan villkoren i hembudsklausulerna därmed inte anses vara konkurrensbegränsande.

text: 27. Avtalspaketet innebär även att köpmännen skall anlita Axfood/Dagab som huvudleverantör för dagligvaror inom respektive sortiment. Fri Mat har framfört att valet av en huvudleverantör förhindrar att ytterligare huvudleverantörer anlitas. Följden av valet av Axfood/Dagab som huvudleverantör blir enligt Konkurrensverkets bedömning, och med beaktande av avtalspaketet i dess helhet, att köpmännen i praktiken endast i begränsad omfattning kan sluta långsiktiga avtal avseende väsentliga delar av sortimentet med Axfood/Dagabs konkurrenter. Genom att köpmännen hindras att sluta ytterligare långsiktiga avtal berövas de möjligheten att förhandla till sig villkor som är förmånligare än de Axfood/Dagab kan erbjuda. Villkoret om huvudleverantörskap utgör därmed en konkurrensbegränsning. Det faktum att huvudleverantörskapet endast gäller under förutsättning av marknadsmässiga villkor kan enligt Konkurrensverkets bedömning inte eliminera dess

text: konkurrensbegränsande verkan. I Hoffman-La Roche-fallet påpekade EGdomstolen bl.a. att sådana villkor möjliggjorde att en dominerande aktör genom villkoret fick rätt att ta del av de priser som dess konkurrenter offererade. Oavsett om Axfood/Dagab är en dominerande aktör så medför villkoret, i sin nu aktuella lydelse, inte någon lättnad för köpmännen.

text: 28. Enligt vissa avtal skall Axfood kunna hämta detaljerade uppgifter direkt ur butiksdatasystemet. Den information som Axfood har tillgång till är bl.a. uppgifter om en enskild artikels försäljning under en vecka, under viss tid registrerade inköp, priser, kampanjer och kassainformation som t.ex. antal kunder, snittköp/kund, andel kortköp m.m. Denna typ av information måste normalt anses vara affärshemligheter. Axfoods tillgång till sådana uppgifter kan därför potentiellt begränsa konkurrensen, i synnerhet som Axfood konkurrerar med Fri Mat-butikerna på detaljhandelsnivå.

text: 29. Köpmannen skall löpande lämna rapporter till Axfood i form av månadsrapporter, bokslut m.m. Det har inte framkommit att denna information omfattar sådana affärshemligheter som normalt inte får utbytas mellan konkurrenter enligt KL. Informationslämnandet kan därmed inte anses utgöra ett konkurrensbegränsande samarbete och är således förenligt med

text: 6 §

text: KL.

text: 30. En enskild butik kan ha svårt att nå ut till konsumenterna med ett nytt varumärke/profil. Att köpmannen skall erlägga en viss ersättning för användandet av Axfoods varumärke/profil kan inte anses konkurrensbegränsande. Däremot innefattar profilavtalet en bestämmelse om sortimentsstyrning. Axfood kan till följd därav, genom sitt profilbolag, kontrollera vilka artiklar som Fri Mat-butikerna saluför. I Konkurrensverkets utredning har det framkommit att det aktuella villkoret inte tillämpas i praktiken. Axfood har anfört att kravet är generellt och att det för närvarande endast avser att köpmännen skall tillhandahålla dagligvaror i sitt sortiment. Axfood har vidare anfört att det hittills inte har funnits anledning att närmare specificera vilka dagligvaror köpmännen skall tillhandahålla under profilen. Så länge köpmännen följer profilen uppger Axfood sig sakna anledning att styra sortimentet. Verket har dock att pröva avtalen enligt deras ordalydelse. Av denna följer att Axfood i princip kan kräva att köpmännen köper in endast de produkter som Axfood/Dagab levererar. Det står därmed klart att bestämmelsen om sortimentsstyrning i sig är konkurrensbegränsande, i synnerhet som Axfood konkurrerar med Fri Mat-butikerna på detaljhandelsnivå.

text: Relevant marknad

text: 31. Den relevanta marknaden avgränsas genom att en relevant produktmarknad och en relevant geografisk marknad definieras. Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter som köparna anser vara utbytbara, dvs. sådana produkter som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket företagen tillhandahåller de relevanta produkterna och tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: 32. Sökandena har anfört i huvudsak följande. Den relevanta produktmarknaden utgörs av dagligvaruhandeln där Axfood/Dagab är den överlägset största leverantören till de Fri Mat-anslutna butikerna. Även lokaler, butiksutrustning och övriga tjänster ingår i produktmarknaden. Möjligheten att handla hos någon annan partihandel finns i praktiken inte eftersom Konsumentkooperationen och ICA endast levererar inom sina egna slutna system och övriga partihandelsbolag är för små för att kunna tillgodose efterfrågan. Relevant geografisk marknad torde vara Mellansverige eftersom det främst är i detta område som köpmännen är verksamma. Axfood har enligt sökandena en marknadsandel om ca 26% i Mälardalen inklusive Stockholm.

text: 33. Avtalsparterna utgörs av köpmännen och Axfood. Huvudsyftet med de aktuella avtalen är att Axfood skall tillhandahålla dagligvaror för försäljning i köpmännens rörelser. Inom ramen för detta syfte uppställer Axfood vissa villkor om huvudleverantörskap m.m. Avtalen reglerar huvudsakligen det vertikala förhållandet mellan köpmännen och Axfood. De butiker som är anslutna till Fri Mat är fullsortimentsdetaljister med lågprisprofil. De varor som tillhandahålls av lågprisbutiker får anses substituerbara med varor hos fullsortimentsdetaljister med annan profil.

text: 34. I egenskap av fullsortimentsdetaljister har butikerna behov av att kunna köpa in ett sammansatt sortiment av varor från någon av fullsortimentsgrossisterna. Axfood/Dagab är i huvudsak verksam som fullsortimentsgrossist vilket innebär att man tillhandahåller ett sortiment som tillgodoser detaljisternas efterfrågan på ett brett och sammansatt sortiment av dagligvaror. Axfood- /Dagabs sortiment är utbytbart med sortimentet som andra fullsortimentsgrossister kan tillhandahålla. Även om vissa produkter kan köpas in från andra källor är utbudet hos en fullsortimentsgrossist nödvändigt för den enskilde köpmannen. Relevant produktmarknad är följaktligen partihandelsmarknaden för fullsortimentsgrossister. Den relevanta marknaden innefattar

text: således inte inköp som detaljisterna gör från s.k. specialgrossister (fiskgrossister, ostgrossister etc.) eller direkt från tillverkare.

text: 35. Axfood/Dagab levererar sina produkter över hela Sverige medan sökandena i huvudsak bedriver sin verksamhet i Mälardalen. Mot bakgrund härav kan antingen Sverige eller Mälardalen anses vara den relevanta geografiska marknaden för partihandel från fullsortimentsgrossister.

text: 36. Liksom Fri Mat-företagen är Axfood, genom bl.a. de helägda butikskedjorna Hemköp och Willys, aktiva även i detaljhandelsledet. Axfood respektive Fri Mat-företagen är därmed konkurrenter till varandra varför det inte kan uteslutas att avtalspaketen kan få konkurrensbegränsande följder på ett horisontellt plan. Nämnda företag tillhandahåller ett sortiment som gör det möjligt för konsumenten att i en och samma butik tillgodose huvuddelen av sitt hushålls behov av dagligvaror. En annan relevant produktmarknad är således marknaden för detaljhandel med dagligvaror från fullsortimentsgrossister vilken utgörs av en ”korg” innehållande det särskilda sortiment av dagligvaror som fullsortimentsdetaljisterna tillhandahåller. När det gäller den geografiska marknaden för detaljhandeln har marknadsdomstolen ansett att denna bör bedömas utifrån det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller varor och där samarbetet sålunda har effekt. Även om Fri Mat-butikerna i huvudsak är lokaliserade till Mälardalen bedriver Axfood detaljhandel i hela Sverige. Även på marknaden för detaljhandel med dagligvaror från fullsortimentsdetaljister kan därför antingen Sverige eller Mälardalen anses vara den relevanta geografiska marknaden.

text: 37. Den totala partihandelsmarknaden för fullsortimentsgrossister i Sverige kan uppskattas till ca 85 miljarder kr. Enligt Axfoods årsredovisning för år 2002 omsatte Axfoods partihandelsföretag ca 22 miljarder kr. Med utgångspunkt från dessa uppgifter har Axfood ca 26 procent av nämnda marknad. Som framgår av branschredogörelsen (se tabellen ovan) synes Axfood ha ca 22 procent av den totala detaljhandelsmarknaden. Avtalsparternas ställning på produktmarknaderna för parti- respektive detaljhandel ligger därmed på ungefär samma nivå. En marknadsandel i närheten av 20 procent får anses medföra att de konkurrensbegränsande villkoren blir kvantitativt märkbara . Den eventuella skillnad som kan tänkas finnas mellan de olika dagligvarublockens marknadsandelar på någon av de relevanta produktmarknaderna i Mälardalen, jämfört med motsvarande marknadsandelar i Sverige som

text: helhet, torde inte vara så stor att den skulle kunna påverka Konkurrensverkets bedömning i det nu aktuella ärendet. Det finns inte heller något som tyder på att avtalsparternas marknadsandel skulle förändras, i någon större utsträckning, till följd av Konkurrensverkets avgränsning av den relevanta produktmarknaden. Konkurrensbegränsningarna är därmed märkbara.

text: Missbruk av dominerande ställning

text: 38. Med beaktande av förekomsten av konkurrerande aktörer kan Axfoods marknadsandel på partihandelsmarknaden för fullsortimentsgrossister inte anses tillräckligt stor för att den skall kunna utgöra en indikation på dominerande ställning. Inte heller på marknaden för detaljhandel med dagligvaror från fullsortimentsdetaljister kan Axfoods och Fri Mat-butikernas sammanlagda andel utgöra en indikation på dominerande ställning. Axfood kan därmed inte agera oberoende av sina konkurrenter och har därmed ingen dominerande ställning i enlighet med

text: 19 §

text: KL.

text: Slutsats

text: 39. Avtalsvillkoren om huvudleverantörskapet, Axfoods rätt att inhämta detaljerade uppgifter från de Fri Mat-anslutna butikernas datasystem och bestämmelserna om sortimentet får anses märkbart konkurrensbegränsande. Dessa avtalsvillkor omfattas därmed av förbudet i

text: 6 §

text: KL. Sökandena kan därför inte ges något besked om icke-ingripande.

text: Hur man överklagar, se bilaga 1.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Cecilia Maxe Aglinder. I den slutliga handläggningen har också avdelningschefen Peter Delden och rättschefen Magnus Ulriksson deltagit.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

publisher: Konkurrensverket

title: Kungälvsbostäder – förfrågan angående parkeringsövervakning

org: kkv

text: Förfrågan angående parkeringsövervakning

type: rubrik

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

type: stycke

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av Stiftelsen Kungälvsbostäders agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har genom sin tipsfunktion fått uppgift om att Stiftelsen Kungälvsbostäder ingått avtal avseende parkeringsövervakning utan att avtalets tecknande föregåtts av ett annonserat förfarande.

text: Konkurrensverket har därefter inhämtat yttrande jämte underliggande handlingar.

text: Stiftelsen Kungälvsbostäder har i sitt yttrande bl.a. uppgett att stiftelsen har för avsikt att säga upp det aktuella avtalet och genomföra en ny upphandling av parkeringsövervakning.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns det inte tillräckliga skäl att närmare granska Stiftelsens Kungälvsbostäders anskaffning av parkeringsövervakning.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Carin Carlsson.

type: avgorande


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Ask & Embla Utbildning AB

title: Ifrågasatt underprissättning - offentligt subventionerad datautbildning

text: Er skrivelse angående kommunal subventionering av datautbildning

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 25 september 1998 anfört klagomål över att Sofia skola med skattemedel bedriver kurser i datoranvändning.

text: Konkurrensverkets principiella inställning är att offentliga subventioner skall utformas så att konkurrenssnedvridande effekter i största möjliga utsträckning undviks. Verket har under de senaste åren mottagit en mängd anmälningar och klagomål från privata företag där olika stöd ifrågasatts. Verket har emellertid vid prövning av sådana ärenden kunnat konstatera att

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, oftast inte är tillämplig i dessa fall.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL närmare granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på.

text: För att hantera konkurrensproblem av det slag Ni utsatts för har regeringen inrättat Rådet för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor. Rådet har till uppgift att, med beaktande av de olika grundförutsättningar som gäller för offentlig och privat sektor, söka undanröja konkurrenskonflikter mellan sektorerna.

text: Konkurrensverket kommer mot denna bakgrund att översända kopior av handlingarna i akten till Rådet för dess överväganden och eventuella åtgärder. Konkurrensverket vidtar därefter ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göranson. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Lennart Göranson

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Förlag lgt AB

title: Förtal genom varningsannonser

text: Er skrivelse angående illojal konkurrens

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 11 oktober 1999 anfört klagomål över att Ni utsätts för förtal och illojal konkurrens genom de samarbetsavtal som Lokaldelen i Sverige AB tecknar med lokalföreningar inom FR och Svensk Handel.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen (

text: ), KL.

text: Konkurrensverket har i detta fall inte funnit skäl att med utgångspunkt i den lagstiftning verket har att tillämpa eller eljest närmare granska de förhållanden som redovisas i Er skrivelse.

text: Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


motpart: Motorverken Bil AB

title: Kopplingsförbehåll bonus motorfordon

text: Er skrivelse om Ford Motor Companys bonus- eller rabattsystem

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 29 augusti 2000 anfört klagomål över att Ford Motor Company (Ford) skulle koppla samman försäljningen av såväl bilreservdelar som däck och olja. Effekten blir enligt Er uppfattning att återförsäljare till Ford inte i praktiken kan köpa de två senare produkterna (däck och olja) av andra leverantörer än Ford. Därmed kan konkurrensen begränsas till Fords fördel.

text: Konkurrensverkets uppgift är att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor. Ett led i detta arbete är att tillämpa

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: . Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Konkurrensverket har i detta fall kontaktat Ford för att mot bakgrund av klagomålet ställa frågor om det nämnda bonus- eller rabattsystemet med hänsyn till de speciella konkurrensbestämmelser som rör motorbranschen eller det s.k. gruppundantaget som rör denna marknad.

text: Ford har därefter skrivit till Konkurrensverket den 19 september 2000. Av skrivelsen framgår att Ford avser att upphöra med det aktuella bonussystemet den 30 september. I sammanhanget kommer Ford att ändra bonussystemet så att däck och oljor inte längre kommer att ingå i den rabattgrundande volymen vid försäljning till återförsäljarna. Med andra ord kommer rabattprogram för denna typ av produkter att vara separerade från "rena" reservdelsinköp.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Kopia till: Ford Motor Company c/o Rydin & Carlsten Advokatbyrå


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Oskälig prissättning - el

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 30 augusti 2001 anfört klagomål över prissättningen på elmarknaden. Ni hävdar också att den beräknade årsförbrukningen sätts för högt och att elmätaren ibland avläses felaktigt.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Den omreglering av elmarknaden som trädde i kraft den 1 januari 1996 innebär att all handel med el ska ske i konkurrens. Överföring av el via nätet är dock ett monopol. Tillsyn av nätavgifterna inkl. prövning av deras skälighet prövas av en statlig myndighet, Energimyndigheten. Denna prövning sker med stöd av

text: ellagen (1997:857)

text: Konkurrensverket vill emellertid upplysa om följande. Priset på elenergin kan påverkas av aktiva konsumenter som väljer elleverantör. Pris- och villkorsjämförelser kan göras på olika internetsidor t.ex. www.elbyte.nu eller www.avgifter.com , där det framgår vem som för närvarande har bästa pris. Kunden väljer utifrån detta ett- eller flerårsavtal med fast pris eller avtal med rörligt pris. Rörligt elpris fastställs av företaget en månad innan det börjar gälla. Har man inte tecknat avtal betalar man ett tillsvidarepris. Se i övrigt bifogad informationsskrift.

text: Energiområdet är en prioriterad sektor hos Konkurrensverket och verket följer därför noga utvecklingen på elmarknaden. Verket har i olika sammanhang framfört förslag i syfte att förbättra konkurrensen, bl.a. att Vattenfall skall delas upp i flera självständiga företag.

text: Konkurrensverket har för avsikt att agera ytterligare i denna fråga inom ramen för verkets instruktion och

text: konkurrenslagen

text: Näringsdepartementet har i pressmeddelande den 15 augusti 2001 förklarat att en snabbutredning inom kort kommer att tillsättas för att säkerställa en väl fungerande konkurrens

text: på elmarknaden. Av pressmeddelandet framgår att översynen bör omfatta en övergripande genomgång av de punkter regelverket kan förändras på för att säkerställa en väl fungerande konkurrens. Dessutom finns ett antal problem som måste belysas när det gäller själva prisbildningen.

text: Konkurrensverket vidtar härutöver ingen åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Inköp Gävleborg – förfrågan med anledning av meddelande om förhandsinsyn

text: Förfrågan med anledning av meddelande om förhandsinsyn

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av Inköp Gävleborgs agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har noterat att Inköp Gävleborg på uppdrag av Söderhamns kommun publicerat ett meddelande om förhandsinsyn rörande ett avtal avseende omvärldsbaserad strategiutveckling.

text: Konkurrensverket har tillskrivit Inköp Gävleborg och bl.a. begärt att få ta del av kopia på det aktuella avtalet.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns det inte tillräckliga skäl att närmare granska det aktuella avtalet.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Carin Carlsson.


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Arla Foods AB, Atria Sverige AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Jordbruk, skogsbruk och fiske

title: Arla Foods AB och Atria Sverige AB

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 747/2014 – Arla Foods AB och Atria Sverige AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2015-03-11 (Dnr 747/2014)

text: Konkurrensverket lämnar Arla Foods AB:s förvärv av ensam kontroll över den verksamhet som bedrivs under varumärket Falbygdens Ost utan åtgärd.


title: Oskälig prishöjning - teleavgifter

text: Er skrivelse angående Telias höjning av abonnemangspriser

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 30 augusti 2001 anfört klagomål över Telias höjning av abonnemangsavgiften.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Vad gäller abonnemangspriser och samtalstaxor är dessa reglerade i

text: telelagen (1993:597)

text: och förändringar av dessa taxor faller under Post- och Telestyrelsens (PTS) tillsynsområde. Post- och Telestyrelsens adress är Box 5398, 102 49 Stockholm.

text: Konkurrensverket har ett regelbundet samarbete med PTS där olika frågor som gäller konkurrensen på telemarknaden diskuteras. Inom ramen för detta samarbete finns möjligheter att närmare undersöka olika förhållanden.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Region Västernorrland

title: Tillsyn enligt LOU gällande Region Västernorrland avseende upphandling av chassibyten ambulanser

text: Region Västernorrland

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av chassibyten ambulanser. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunnig jurist Maria Brodin.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


motpart: Region Skåne

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Tillsyn gällande Region Skåne avseende upphandling av bevakningstjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Region Skånes upphandling av bevakningstjänster har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas. ______________________

text: Skälen för beslutet

text: Beslut om vilka upphandlingar som ska utredas närmare inom ramen för Konkurrensverkets upphandlingstillsyn fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Konkurrensverket bedömer att det inte finns skäl att fortsätta utreda om upphandlingen av bevakningstjänster har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om Region Skåne har agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Hanna Silwer.

text: Therése Westermark

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:  Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och behovet av vägledning.  Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande.  Om det finns tecken på korruption, jäv och annat brottsligt eller förtroendeskadligt agerande.  Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera.  Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till den eventuella överträdelsen eller behovet av vägledning

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats .


motpart: INVA AB

title: Leverans bristfällig produkt sophämtningsmarknaden

text: Policyavdelningen Bertel Kinch 08-700 15 45

text: INVA AB

text: Att: Bertil Bergseth

text: Box 2068

text: 121 12 JOHANNESHOV

text: Er skrivelse angående Skafabs agerande på sophämtningsmarknaden

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 12 oktober 1999 anfört klagomål över Skafabs sätt att hantera utrustning vid sophämtning och hemställt att Konkurrensverket prövar de rådande förhållandena på sophämtningsmarknaden.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. om det påtalade förhållandet har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


title: Oskälig prishöjning - teleavgifter

text: Er skrivelse angående Telias höjning av abonnemangspriser

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 30 augusti 2001 anfört klagomål över Telias höjning av abonnemangsavgiften.

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Vad gäller abonnemangspriser och samtalstaxor är dessa reglerade i

text: telelagen (1993:597)

text: och förändringar av dessa taxor faller under Post- och telestyrelsens (PTS) tillsynsområde. Post- och telestyrelsens adress är Box 5398, 102 49 Stockholm.

text: Konkurrensverket har ett regelbundet samarbete med PTS där olika frågor som gäller konkurrensen på telemarknaden diskuteras. Inom ramen för detta samarbete finns möjligheter att närmare undersöka olika förhållanden.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


title: Elbolagens prissättning

text: Tryck F11 för att gå till nästa skrivposition Tryck Alt+F för att infoga avslutningsfras

text: Er skrivelse om elbolagens monopol

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 13 oktober 1999 anfört klagomål över elbolagens monopol på elnätet och den fasta avgiften.

text: Det är Energimyndigheten som med stöd av

text: ellagen (1997:857)

text: utövar tillsyn över nätföretag och deras prissättning. Konkurrensverket översänder därför till Energimyndigheten kopior på de handlingar Ni sänt in.

text: Konkurrensverket har vid ett flertal tillfällen lyft fram de förhållanden Ni påtalar, bl.a. i rapporten Avreglerade marknader i Sverige, 1998:3. Rapporten kan beställas genom verkets informationsavdelning eller på verkets hemsida www.kkv.se . För Er information bifogas en artikel rörande energimonopolen ur verkets tidning Konkurrens nr 3 99 och där verket behandlar de problem som Ni tagit upp. Av artikeln framgår också att Energimyndigheten tagit initiativ till att utreda förutsättningarna för en bättre pristillsyn.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket inte några ytterligare åtgärder i detta fall.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Bifogas: Artikel ur tidskriften Konkurrens nr 3 1999


title: Marknadsbegränsning - blomsterhandel

text: Smedjebacken-Söderbärke Begravningsbyrå AB

text: Att: VD Leif Eriksson

text: Kyrkogatan 65

text: 777 30 SMEDJEBACKEN

text: Er skrivelse om ifrågasatt missbruk av dominerande ställning

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 16 september 2002 hemställt att verket prövar huruvida Fonus genom sin dominerande ställning bryter mot

text: 19 § i konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: För att Konkurrensverket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL.

text: Konkurrensverket anser att vad som anförts i Er skrivelse inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i den lagstiftning verket har att tillämpa eller eljest närmare granska de förhållanden som påtalas i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

motpart: Marine Carrier AB

title: Ifrågasatt konkurrensproblem avseende bogseruppdrag/isbrytning

text: Ifrågasatt konkurrensproblem – Isbrytnings- och bogseringsverksamhet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Marine Carrier AB har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 14 november 2011 anfört att Luleå kommuns helägda dotterbolag Luleå Bogserbåts AB (LBAB) snedvrider konkurrensen på marknaden genom att utföra bogserings- och isbrytningstjänster i olika hamnar i Bottenviken och därmed utanför Luleå Hamn.

text: LBAB har anfört att Luleå Hamn är Sveriges femte största hamn med omfattande trafik över året av bl. a. större bulkfartyg som på grund av sin storlek har säkerhetskrav som omfattar samtidig assistans av tre bogserbåtar. LBAB är därmed sedan 1993 den enda aktören i regionen med tre båtar med sådan isklassning som helt är anpassade till regionens förutsättningar. Detta innebär att LBAB på grund av de för hamnverksamheten ställda säkerhetskraven - sett över helåret – har en för Luleå Hamns behov överstigande kapacitet inom bogserbåts- och isbrytarverksamhet.

text: Enligt LBAB och Luleå kommuns uppfattning hör hamnbogsering och isbrytning till en kommunal hamns grundläggande funktioner. Att LBAB utfört uppdrag till kunder utanför hamnen och kommunen beror på att annat privat alternativ till Marine Carrier AB inte förelegat.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Konkurrensverket har inom ramen för ärendet varit i kontakt med ett flertal aktörer, däribland olika hamnar i Bottenviksregionen samt det fåtal privata isbrytnings- och bogseringsaktörer som kunnat identifieras.

text: Hamnarna som Konkurrensverket varit i kontakt med har bl. a. framfört följande. Sedan 1960-talet då det beslutats om att hamnarna skulle hålla öppet året om har det funnits ett behov av isbrytnings- och bogseringstjänster. För hamnarna är det i det avseendet viktigt att säkerställa trafiken. I praktiken har det inneburit att hamnar haft behov av isbrytnings- och bogseringsbåtar med rätt kapacitet tillgängliga året om med en besättning med rätt kompetens. Enligt hamnarna finns det få privata alternativ och det beror på att det är fråga om stora initiala investeringskostnader i att införskaffa en båt samtidigt som intäktsmöjligheterna är små. Detta bekräftas av att Piteå hamn konkurrensutsatt tjänsterna genom upphandlingar vid två tillfällen (2004 och 2007) och vid båda tillfällena endast fått anbud från LBAB.

text: De privata alternativen har framfört bl.a. följande. Isbrytningssäsongen är koncentrerad till ett antal månader under vintern, tre till sex månader under normala år. Det har tidigare funnits ett större antal privata utförare när det från industrin fanns ett stort behov av någon som kunde utföra timmertransport sommartid. På vintern bröt man då is relativt billigt för att hålla besättningen med jobb. När timmerbogseringen upphörde under början på 90-talet försvann dock både besättning och båtar. Detta har lett till att det på senare år har gjorts få investeringar i isbrytande båtar samt att det råder brist på kompetens på marknaden. Idag är det i stort sett endast LBAB som har överkapacitet på vintern och det beror på att de får kontinuerliga bogseringsuppdrag av Luleå, den mest trafikerade hamnen i regionen.

text: Skäl för beslutet

text: Enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: (KL) kan en kommun förbjudas att bedriva säljverksamhet om den (i) snedvrider, eller är ägnad att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden eller (ii) hämmar, eller är ägnad att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. En sådan säljverksamhet får dock inte förbjudas om den är förenlig med lag. När det gäller en verksamhets effekter på konkurrensen är det, enligt förarbetena till lagrummet, viktigt att i det enskilda fallet ta ställning till om beteendet skadar drivkrafterna till konkurrens samt själva mekanismerna på marknadsplatsen. Vissa beteenden kan vara neutrala för konkurrensen på marknaden och bör därför inte omfattas av regeln. Så kan det exempelvis vara där det finns ett bristande kommersiellt utbud.

text: Enligt den s.k. lokaliseringsprincipen i

text: 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900)

text: ska en kommunal angelägenhet för att vara kompetensenlig ha anknytning till kommunens område eller dess medlemmar. Det kan konstateras att LBAB bedriver verksamhet utanför den egna kommunen. Under sådana förutsättningar utgör åtminstone verksamheten utanför kommunen sådan som kan förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL, förutsatt att bestämmelsens övriga rekvisit är uppfyllda.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad. En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen. En talan om förbud för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: väcks vid Stockholms tingsrätt. _____________________________ Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göran Karreskog. Föredragande har varit Omar El Khatib.

text: Kopia till:

text: Luleå Bogserbåts AB


title: Oskälig prishöjning - teleavgifter

text: Er skrivelse angående Telias höjning av abonnemangspriser

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 29 augusti 2001 anfört klagomål över Telias höjning av abonnemangsavgiften.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Vad gäller abonnemangspriser och samtalstaxor är dessa reglerade i

text: telelagen (1993:597)

text: och förändringar av dessa taxor faller under Post- och Telestyrelsens (PTS) tillsynsområde. Post- och Telestyrelsens adress är Box 5398, 102 49 Stockholm.

text: Konkurrensverket har ett regelbundet samarbete med PTS där olika frågor som gäller konkurrensen på telemarknaden diskuteras. Inom ramen för detta samarbete finns möjligheter att närmare undersöka olika förhållanden.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: Sveriges Advokatsamfund

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Administration och organisation

title: Sveriges Advokatsamfund

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 752/2016 – Sveriges Advokatsamfund.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2017-06-30 (Dnr 752/2016)

text: Ärendet rörde klagomål om överträdelse av konkurrensreglerna genom bojkott av klagandes tjänster. Ärendet skrevs av med hänvisning till Konkurrensverkets prioriteringspolicy.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Påstått konkurrensproblem – juridiska tjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har mottagit ett klagomål från Acasma AB (Acasma) som förts över från den Europeiska kommissionen den 16 december 2016. I klagomålet har Acasma anfört att Sveriges Advokatsamfund (Advokatsamfundet), i egenskap av företagssammanslutning, har brutit mot

text: artikel 101 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: (FEUF) genom bojkott av Acasmas tjänster.

text: Acasma är ett svenskt dotterbolag till det danska företaget Ageras A/S som utvecklat en matchningsplattform för olika tjänster. Genom Acasmas onlinetjänst (www.ageras.se) kan privatpersoner och företag komma i kontakt med tjänsteleverantörer inom revision, redovisning och juridik. Tjänsten är kostnadsfri för privatpersoner och företag som använder onlinetjänsten i avsikt att hitta till exempel en juridisk rådgivare för ett specifikt uppdrag, medan tjänsteleverantörerna erlägger en ersättning till Acasma för att få tillgång till kontaktuppgifter till de potentiella kunderna.

text: Advokatsamfundet är en privaträttslig sammanslutning, vars verksamhet delvis är reglerad i lag. Av

text: 8 kap.

text: rättegångsbalken

text: (RB) framgår att det ska finnas ett allmänt advokatsamfund i Sverige vars stadgar fastställs av regeringen samt att advokat är den som är ledamot av detta samfund. I RB uppställs vissa krav på advokaterna med huvudsyfte att säkerställa tillgången på kvalificerade juridiska ombud. Enligt

text: 8 kap. 4 §

text: RB ska en advokat i sin verksamhet redbart och nitiskt utföra de uppdrag som anförtrotts honom och iaktta god advokatsed. Motsvarande krav finns även i Advokatsamfundets stadgar.

text: Innebörden av god advokatsed har utvecklats i Advokatsamfundets disciplinnämnds praxis och styrelsens vägledande uttalanden. Advokatsamfundet har även antagit skriftliga Vägledande regler om god advokatsed (VRGA), vilka ytterligare preciserar och förklarar innebörden av god advokatsed. Av 8 kap. 6 och 7 §§ RB framgår även att Advokatsamfundet utövar tillsyn över ledamöterna av samfundet och har möjlighet att påföra disciplinär påföljd.

text: Under 2014 och 2015 har Acasma haft ett flertal kontakter med Advokatsamfundet i syfte att klarlägga huruvida det är förenligt med god advokatsed för svenska advokater att nyttja Acasmas onlinetjänst för möjligheten att lämna offerter och erhålla nya uppdrag. Advokatsamfundet har vid flera tillfällen meddelat Acasma att en advokat som väljer att nyttja Acasmas onlinetjänst riskerar att bryta mot god advokatsed, bland annat punkt 7.9.1 VRGA (förbudet mot hänvisningsersättning) samt punkt 2.2.1 VRGA (advokaters tystnadsplikt).

text: Advokatsamfundet har vidare under hösten 2014 gått ut med information till ledamöterna, bland annat genom nyhetsbrevet ”Aktuellt från Sveriges Advokatsamfund” som skickas ut till ledamöterna via e-post. Under rubriken ”Ageras tjänster – inte förenliga med god advokatsed” uppgavs att det enligt Advokatsamfundet inte är möjligt för advokater att använda den förmedlingstjänst som Ageras tillhandahåller, då tjänsten i flera avseenden inte är förenlig med god advokatsed. Liknande budskap har också publicerats på Advokatsamfundets hemsida. Konkurrensverket har även noterat att en notis med liknande budskap publicerats i Advokatsamfundets tidskrift Advokaten (nr 9 2014, Årgång 80).

text: Den 12 juli 2016 gav Acasma in ett klagomål mot Advokatsamfundet till den Europeiska kommissionen angående överträdelse av

text: artikel 101 FEUF

text: genom bojkott av Acasmas tjänster. Den 16 december 2016 överfördes klagomålet till Konkurrensverket.

text: Enligt klagomålet ska Advokatsamfundet, i egenskap av företagssammanslutning, ha brutit mot

text: artikel 101 FEUF

text: genom en bojkott av Acasmas tjänster. Acasma har härvid hänvisat till dels det nyhetsbrev som Advokatsamfundet skickade ut till ledamöterna via e-post, dels det pressmeddelande som Advokatsamfundet publicerade på sin hemsida under år 2014. Enligt Acasma begränsar och hämmar Advokatsamfundets bojkott den konkurrens som innovativa onlineplattformar, och Acasma i synnerhet, skapar.

text: Med anledning av klagomålet har Konkurrensverket ålagt Advokatsamfundet att besvara frågor och granskat Acasmas klagomål med bilagor.

text: I svar på Konkurrensverkets åläggande att inkomma med uppgifter, har Advokatsamfundet vidhållit uppfattningen att advokaters medverkan på Acasmas onlinetjänst inte är förenlig med god advokatsed, då detta enligt

text: Advokatsamfundets uppfattning strider mot såväl flera av advokatyrkets kärnvärden, som mot enskilda bestämmelser i VRGA. Advokatsamfundet tillbakavisar även att samfundet genom sina uttalanden skulle ha överträtt förbudet mot konkurrensbegränsande samarbeten i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL och/eller

text: artikel 101 FEUF

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att effektivt utreda och ingripa mot problem.

text: Konkurrensverket finner för närvarande inte tillräckliga skäl för att i sak pröva de förhållanden som tas upp i klagomålet. Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL.

text: De företag som berörs av förfarandet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL.

text: Särskild talan om förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL eller enligt

text: artikel 101 FEUF

text: väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av tf enhetschefen Tove Kockum. Föredragande har varit sakkunniga Louise Ahlén.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats

text: Kopia till: Sveriges Advokatsamfund


motpart: Järfälla kommun

title: Tillsyn gällande Järfälla kommuns upphandling av support och underhåll av Procapita

text: Järfälla kommuns upphandling av support och underhåll av Procapita; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte fortsätta utredningen om Järfälla kommuns upphandling av support och underhåll av Procapita genomförts i enlighet med LOU. Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog genom ett tips uppgifter om att Järfälla kommun upphandlat avtal relaterade till verksamhetssystemet Procapita/Lifecare utan att ha konkurrensutsatt upphandlingen.

text: 2. Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Järfälla kommun i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med LOU.

text: 3. Konkurrensverket utreder ett urval av de indikationer på överträdelser som anmäls till Konkurrensverket. Beslut om vilka indikationer som ska prioriteras för fortsatt utredning fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy.

text: Skäl för beslutet

text: 4. Det huvudsakliga skälet till att ärendet prioriterades var att ärendet förväntades få en allmänpreventiv verkan och att det fanns möjlighet att ge vägledning i fråga om förhandlat förfarande utan föregående annonsering enligt

text: 6 kap. 14 § 3

text: LOU. Utifrån det som framkommit under utredningen anser Konkurrensverket att ärendet inte kommer ha en sådan

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Pendar Solimani. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift. Therése Westermark Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Taxi Beställningscentral i Linköping AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Fordon, färdmedel, resande

title: Taxi Beställningscentral i Linköping AB

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 753/1996 – Taxi Beställningscentral i Linköping AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: Avslog ansökan om förnyelse av beslut om undantag för samordnad taxiverksamhet.

text: Marknadsdomstolen

text: 2000-10-24 (

text: MD 2000:23

text: Ändrade KKV:s beslut och beslutade om förnyat undantag.

text: Ta del av beslut från Marknadsdomstolen


title: Försäkringsavtal - begravningsbranschen

text: Er skrivelse angående begravningsförsäkring

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 14 oktober 1998 anfört klagomål över det avtal om begravningsförsäkring som Sveriges Muslimska Råd tecknat med Fonus och Folksam.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till förändringar av konkurrenshämmande regleringar, verka för en effektiv konkurrens inom den offentliga sektorn samt främja ett konkurrensinriktat synsätt i samhället.

text: I bifogade informationsskrift finns allmänna upplysningar om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: I detta fall sker samarbetet mellan företag som agerar på olika marknader. Ett sådant samarbete anses normalt inte vara konkurrensbegränsande.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns därför för närvarande inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL närmare granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göranson. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Lennart Göranson

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket


motpart: B2 Bredband AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - aggregerad rabatt

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning – aggregerad rabatt

text: B2 Bredband AB (Bredbandsbolaget) har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 12 september 2003 klagat över TeliaSonera ABs rabattsystem ”Telia Fördel”, som enligt Bredbandsbolaget utgör missbruk av dominerande ställning i strid med

text: 19 § konkurrenslagen ( 1993:20 )

text: Konkurrensverket har att i varje enskilt fall ta ställning till om de förhållanden som påtalas bör föranleda en närmare granskning. Rabatter som ges av dominerande företag kan under vissa omständigheter utgöra ett missbruk av dominerande ställning. Konkurrensverket finner emellertid inte tillräckliga skäl föreligga för att vidare utreda de förhållanden som påtalats i skrivelsen från Bredbandsbolaget. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta ärende.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 §

text: KL, får Marknadsdomstolen göra det på talan av ett företag som berörs av överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön . Föredragande har varit Maria Ulfvensjö .

text: Gunnel Schön Maria Ulfvensjö

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


title: Enköpings kommun - samhällsbetalda taxitransporter

text: Enköpings kommun – samhällsbetalda taxitransporter

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Genom vår omvärldsbevakning har vi fått information om att ni har gjort förändringar i ett avtal av samhällsbetalda taxitransporter från 2011. Vi har tittat närmare på påstådda förändringar. Vår granskning ledde fram till att vi skickade ett beslutsutkast med vårt preliminära ställningstagande till er. I ert yttrande över utkastet har ni bland annat angett att avtalet är ett driftsavtal och inte ett ramavtal. De ändringar som skett anser ni ryms inom de ändringsklausuler som finns angivna i avtalsvillkoren. Ni berättar även att ni av misstag angett att avtalet är ett ramavtal i både förfrågningsunderlag och avtal. Ni kommer att se över samtliga upphandlingsrutiner för att säkerställa att det inte upprepas. Avtalet löper ut den 14 augusti 2017.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era köp av samhällsbetalda taxitransporter. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Bland annat finns det faktorer i ärendet som både talar för och emot att avtalet är ett ramavtal. En utredning för att fastställa avtalets karaktär väger dock inte upp den utredningsinsats som behöver genomföras för att fastställa om agerandet är en överträdelse av upphandlingslagstiftningen. Särskilt inte då avtalet snart löper

text: ut och då ni inför kommande upphandling kommer att se över de brister som vi påpekat i vårt utkast till beslut.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Magnus Johansson. Föredragande har varit Nathalie Vaardahl.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: Transparenslagen

motpart: Göteborgs Hamn AB, Familjebostäder i Göteborg AB, Bostadsaktiebolaget Poseidon, Göteborgs stads bostadsaktiebolag, Liseberg AB, Göteborg Energi AB

nyckelord:
Transparenslagen
Bostad, lokal och kontor
Energi, miljö och avfall
Distribution, logistik och transport
Hotell, restaurang och konferens

title: Göteborgs Hamn AB m.fl.

sammanfattning: Här kan du ta del av ärende dnr 753/2022 – Göteborgs Hamn AB m.fl. – revisorsgranskning.

text: Varför ärendet har prioriterats

text: Ärendet rör en misstänkt överträdelse av lagen (

text: ) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. (transparenslagen). Fråga är om sex offentliga företag i samma kommun har överträtt 7 § samma lag (särskild rutin för revisorsgranskning).

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2023-12-28 (Dnr 753/2022)

text: Konkurrensverket har utrett om sex kommunala bolag i Göteborg uppfyller transparenslagens krav på revisorsgranskning. Utredningen har visat att ett av bolagen har korrekta rutiner på plats och två har åtagit sig att införa granskningsrutiner. Vad gäller de övriga tre bolagen kan det antas att även deras revisor framöver kommer att genomföra redovisningsgranskning. Konkurrensverket avslutar därmed utredningen.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut:

text: Göteborgs Hamn Aktiebolag, dnr 753/2022

text: Familjebostäder i Göteborg Aktiebolag, dnr 753/2022

text: Bostadsaktiebolaget Poseidon, dnr 753/2022

text: Göteborgs stads bostadsaktiebolag, dnr 753/2022

text: Liseberg Aktiebolag, dnr 753/2022

text: Göteborg Energi Aktiebolag, dnr 753/2022

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. av bolag ägda av Göteborgs stad

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utredningen av Göteborgs Hamn Aktiebolag (556008-2553) i ärende med dnr 753/2022 rörande eventuell bristande efterlevnad av lagen (

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendets bakgrund och handläggning

text: 1. Konkurrensverket fick den 13 oktober 2022 in ett klagomål från två lekmannarevisorer vid stadsrevisionen i Göteborgs stad avseende bristande efterlevnad av lagen (

text: ) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. (transparenslagen). Klagomålet riktade sig mot sex av stadens kommunala bolag, däribland Göteborgs Hamn Aktiebolag (Göteborgs Hamn).

text: 2. I klagomålet angavs följande. Samtliga av de aktuella bolagens omsättning överstiger 40 miljoner euro per år. Vid lekmannarevisionens granskning har emellertid framkommit att flera av dem inte upprättat redovisning av sina finansiella förbindelser med det allmänna på ett tydligt sätt i enlighet med transparenslagens bestämmelser om öppen redovisning. Av bolagens årsredovisningar framgår att t.ex. kapitaltillskott har erhållits. Vilka eventuella övriga förbindelser som kan ha förekommit framgår dock inte tydligt i årsredovisningarna. Det framgår inte heller med tydlighet hur medlen har använts. Därutöver förefaller bolagens ordinarie revisorer inte ha upprättat några rapporter avseende om bolagen har fullgjort sina skyldigheter enligt transparenslagen.

text: 3. Inom ramen för utredningen har Konkurrensverket inhämtat uppgifter om Göteborgs Hamns redovisning och redovisningsrutiner genom möten och skrivelser. Under utredningen har bl.a. framkommit att företagets ordinarie revisor har upprättat granskningsrapporter avseende transparenslagen för räkenskapsåren 2021 och 2022.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Rättsliga utgångspunkter

text: 4. Transparenslagen genomför direktiv

text: (det s.k. transparensdirektivet) som syftar till att ge Europeiska kommissionen (kommissionen) tillgång till ekonomisk information som behövs för att kontrollera att företag inte får statligt stöd eller andra fördelar av en medlemsstat som strider mot EU:s konkurrensregler. I transparenslagen finns därför bestämmelser som ska möjliggöra insyn i finansiella förbindelser mellan det allmänna och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet.

text: 5. Till att börja med ställer transparenslagen upp två huvudsakliga redovisningskrav. För det första ska ett offentligt företag enligt 3 § första

text: stycket redovisa sina finansiella förbindelser med det allmänna (dvs. stat, kommun och region) så att det tydligt framgår vilka offentliga medel som företaget fått direkt eller indirekt via andra offentliga företag eller finansiella institut samt hur medlen har använts (öppen redovisning).

text: 6. För det andra ska en särskild ekonomisk redovisning (separat redovisning) enligt 4 § första stycket upprättas för företag som har beviljats exklusiva eller särskilda rättigheter eller annan särställning, allt under förutsättning att företaget även bedriver annan ekonomisk verksamhet. Det innebär att företag som bedriver, å ena sidan, konkurrensskyddad verksamhet och, å andra sidan, konkurrensutsatt verksamhet, ska särredovisa intäkter och kostnader för de båda områdena.

text: 7. Enligt 3 § tredje stycket och 4 § andra stycket gäller dock inte kraven på en öppen och separat redovisning bl.a. om företaget har en nettoomsättning som för vart och ett av de två senaste räkenskapsåren har understigit 40 miljoner euro (tröskelundantaget) eller erbjuder tjänster som inte i nämnvärd omfattning kan påverka handeln med andra EES-länder (samhandelsundantaget). Kravet på separat redovisning gäller heller inte för verksamheter som omfattas av särskilda bestämmelser om separat redovisning av motsvarande slag med EU-rättslig grund.

text: 8. Vidare följer det av 7 § första stycket transparenslagen att företagets revisor för varje räkenskapsår översiktligt ska granska om en öppen redovisning och en separat redovisning för ett företag har fullgjorts i enlighet med lagens bestämmelser. Revisorn ska enligt bestämmelsens andra stycke upprätta en rapport över granskningen. Rapporten ska lämnas till stämman och styrelsen eller motsvarande lednings- eller förvaltningsorgan på samma sätt och inom samma tid som föreskrivs för revisionsberättelsen enligt tillämplig revisionsförfattning för företaget.

text: 9. När det gäller omfattningen av skyldigheten enligt 7 § transparenslagen uttalades det vid genomförandet av transparensdirektivet att det var lämpligt att både den öppna redovisningen och den separata redovisningen blev föremål för den löpande revisorsgranskningen. Granskningen innefattar såväl skyldigheten att upprätta redovisningarna som skyldigheten att

text: upprätta redovisningarna på rätt sätt. Som nämnts ovan ska revisorn enligt bestämmelsen också upprätta en rapport över granskningen. Rapporten behöver dock inte tas in revisionsberättelsen.

text: 10. Även om bestämmelsen i 7 § transparenslagen riktar sig mot ett företags revisor följer det indirekt av bestämmelsen i 11 § att företaget har en skyldighet att medverka till att revisorn utför en översiktlig granskning och upprättar en rapport över granskningen. Om det behövs för att Konkurrensverket ska kunna överlämna information till kommissionen eller i övrigt fullgöra sina uppgifter enligt lagen får verket enligt 11 § nämligen ålägga företag bl.a. att efterleva de ovan nämnda bestämmelserna om redovisning, granskning och rapport.

text: Omfattas bolaget av kravet på en öppen redovisning?

text: 11. Göteborgs Hamn är ett offentligt företag. Enligt 3 § första stycket transparenslagen omfattas det därför av kravet på en öppen redovisning, förutsatt att något undantag i tredje stycket samma bestämmelse inte är tillämpligt.

text: 12. När det först gäller tröskelundantaget i 3 § tredje stycket 3 visar utredningen att företagets nettoomsättning – i den mening som avses enligt transparenslagen – har överstigit 40 miljoner euro för vart och ett av de senaste två räkenskapsåren. Det undantaget är därmed inte tillämpligt.

text: 13. När det sedan gäller samhandelsundantaget i 3 § tredje stycket 1 transparenslagen får tillämpningsområdet som utgångspunkt anses vara begränsat med hänsyn till den extensiva tolkning som samhandelskriteriet har getts i EU:s konkurrensrätt.

text: 14. Göteborgs Hamn äger och förvaltar hamnområdet i Göteborg. Hamnen är Skandinaviens största och hanterar en betydande del av godset i svensk utrikeshandel. Med hänsyn till detta bedömer Konkurrensverket att Göteborgs Hamns verksamhet är sådan att den i nämnvärd omfattning kan påverka handeln med andra EES-länder. Samhandelsundantaget är därför inte tillämpligt i detta fall.

text: 15. Därmed omfattas Göteborgs Hamn av kravet på en öppen redovisning i 3 § transparenslagen.

text: Uppfyller bolaget kraven på en öppen redovisning samt revisorsgranskning och rapport?

text: 16. När det gäller den öppna redovisningens utformning och innehåll uttalas det i förarbetena att bestämmelsen i 3 § transparenslagen innebär en skyldighet för ett offentligt företag att redovisa i princip alla sina finansiella mellanhavanden med det allmänna på ett öppet sätt. Som ovan nämnts anger bestämmelsen att det av redovisningen ska framgå vilka offentliga medel som mottagits och hur dessa har använts.

text: 17. Däremot anger varken paragrafen eller transparensdirektivet i detalj hur den öppna redovisningen ska utformas. I förarbetena uttalas emellertid att den redovisning som upprättas av offentliga företag enligt ordinarie redovisningsregler i många fall sannolikt kan räcka även för att tillgodose transparenslagens bestämmelser om öppen redovisning. Det avgörande är om företagets ordinarie redovisning i efterhand skulle kunna ligga till grund för kommissionens prövning enligt statsstödsreglerna. Om detta inte skulle vara fallet måste information i form av särskilda förteckningar, specifikationer eller liknande material sammanställas vid sidan av den ordinarie bokföringen. Det finns dock inte någon skyldighet för företaget att ta in den informationen i en årsredovisning eller på annat sätt göra informationen tillgänglig för allmänheten.

text: 18. Frågan om kravet på en öppen redovisning i 3 § är uppfyllt får bedömas utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Som tidigare framgått innefattar transparenslagen genom bestämmelsen i 7 § emellertid också en ordning med löpande granskning som ska utföras av företagets ordinarie revisor. I förarbetena uttalas att granskningen fyller en viktig funktion genom att uppenbara felaktigheter i redovisningen kan uppmärksammas. Med hänsyn till detta förefaller det naturligt att bedömningen av ett företags redovisning tar sin utgångpunkt i denna revisorsgranskning.

text: 19. Av utredningen framgår att Göteborgs Hamns ordinarie revisor löpande har granskat företagets redovisning. I dennes granskningsrapport avseende räkenskapsåret 2022 anges att det inte har framkommit några omständigheter som tyder på att företaget inte fullgjort sina redovisningsskyldigheter i enlighet med transparenslagen. Konkurrensverket har inte funnit skäl att vidta några ytterligare åtgärder.

text: 20. Med hänsyn till detta ska ärendet avslutas.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


title: Rabattdiskriminering - handelsträdgård

text: Er skrivelse angående Östgöta Trädgårdshall m.m.

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 30 september 1998 anfört klagomål över att Östgöta Trädgårdshall ek.för. utsatt Er för olika former av diskriminerande åtgärder.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Har Ni några frågor med anledning av detta beslut går det bra att kontakta Bertel Kinch på telefon 08-700 15 14.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göranson. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Lennart Göranson

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket


motpart: Baltic Cable AB

title: Överföringsbegränsningar - elöverföring

text: Er skrivelse angående överföringsbegränsningar

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 31 augusti 2000 anfört klagomål över att Svenska Kraftnät utfärdat omfattande begränsningar i effektöverföringen på den förbindelse Baltic Cable har till Tyskland. Ni önskar få Konkurrensverkets syn på ett antal problemställningar.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen (

text: Konkurrensverket har inte funnit skäl att med utgångspunkt i den lagstiftning verket har att tillämpa eller eljest närmare granska de förhållanden som redovisas i Er skrivelse.

text: Konkurrensverket vill tillägga att det som anförts av Er synes röra frågor som till stor del är av civilrättslig art.

text: Konkurrensverket kommer inte att vidta ytterligare åtgärder i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .