avgjordAv: Cecilia Nordenfelt

nyckelord: Anstalt Språk

title: Fråga om Kriminalvårdens skyldighet att översätta handlingar som ges in av intagna

text: Anmälan

text: I en anmälan, som kom in till JO den 8 februari 2007, klagade AA bl.a. på att Kriminalvården, anstalten Hall, inte hade översatt vissa handlingar till turkiska och anförde bl.a. följande. Under två års tid har han förklarat att han inte förstår något annat språk än turkiska. Han har, efter att ha skrivit framställningar på turkiska, bett att få anstaltens svar översatta till turkiska. Anstalten har dock inte besvarat hans framställningar. Anstalten har inte heller besvarat en anhållan av den 16 november 2006 i vilken han frågade hur han skulle gå till väga för att få sitt tolkbehov tillgodosett. Han påminde om sin förfrågan den 1 december 2006. Vidare översattes brev från sjukvårdssamordnaren, daterade den 27 oktober 2006, först den 20 november 2006. Slutligen har han inte fått något svar på en begäran om att få vissa författningar m.m. översatta till turkiska.

text: Utredning

text: Anmälan remitterades till Kriminalvården. I remissvaret från myndigheten (huvudkontoret) hänvisade enhetscheferna BB och CC till ett yttrande från Region Stockholm, av vilket framgick bl.a. följande.

text: Enligt

text: 9 § lagen (1974:203)

text: om kriminalvård i anstalt skall en intagen behandlas med aktning för sitt människovärde. Han skall bemötas med förståelse för de särskilda svårigheter som är förenade med vistelse i anstalt. Enligt

text: 8 § förvaltningslagen (1986:223)

text: bör en myndighet som har att göra med någon som inte behärskar det svenska språket eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad vid behov anlita tolk. Det är myndigheten och inte den enskilde som bestämmer om en tolk/översättare skall användas. Det är myndigheten som utser tolk och som står för tolkkostnaden. Det är angeläget att tolkfrågan löses på ett för den enskilde och myndigheten tillfredsställande sätt. Enligt Kriminalvårdens Handbok i förvaltningsrätt (s. 27) bör kriminalvården då man prövar behovet av tolk särskilt ta hänsyn till om ärendet är omfattande och komplicerat, man bör också särskilt uppmärksamma vilken dignitet ärendet har och vilken betydelse detta har för den enskilde. Man bör även överväga huruvida det på verksamhetsstället finns personal som behärskar det främmande språket eller om det i det enskilda fallet finns möjlighet att t.ex. använda ett språk som både en tjänsteman och den enskilde behärskar. Av handboken framgår vidare (s. 123) att det vid samtal av rättslig

text: betydelse, exempelvis när en dömd skall avge nöjdförklaring eller vid sammanträde med övervakningsnämnd får anses särskilt viktigt att vid behov anlita en kvalificerad tolk. Även vid verkställighetsplanering och vid sammanträde i behandlings– kollegium samt vid läkarundersökning och i andra sammanhang där den personliga integriteten är särskilt utsatt bör man särskilt överväga behovet av kvalificerad tolk. Vid samtal där rättssäkerhets- eller integritetsaspekter inte är dominerande torde personal inom myndigheten kunna anlitas. Medintagen eller anhörig bör endast fungera som tolk vid vardagliga kontakter eller vid akuta händelser då det inte utan dröjsmål går att kalla på en kvalificerad tolk. När det gäller översättning av skriftligt material bör bl.a. hänsyn tas till vad ärendet gäller, hur omfattande handlingen är och om handlingens innehåll är komplicerat. Hänsyn skall även tas till kostnaden för översättningen. Även i dessa fall skall myndigheten bedöma hur viktigt ärendet är för den enskilde. En handling får inte avvisas enbart av det skälet att den inte är skriven på svenska. Av Nya

text: förvaltningslagen

text: med kommentarer (T. Hellners och B. Malmqvist) framgår att en handling skall betraktas som inkommen den dag då den anlänt i sitt ursprungliga skick till myndigheten och att skyldigheten att använda tolk främst avser situationer som avser ärenden. Vidare framkommer att det med nuvarande lagstiftning inte åvilar myndigheten en skyldighet att ha en särskild översättarservice utan att det även vad avser brådskande ärenden kan uppstå situationer då den enskilde får räkna med risken för en försening. Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd för verkställighet i anstalt

text: KVFS 2006:26

text: ger bl.a. under rubrikerna, ”bevakat besök” och ”utredning och bevisning” [under

text: 4 kap. 7 §

text: och

text: 8 kap. 3 §

text: ; JO:s anmärkning] anvisningar avseende användning av tolk. AA påbörjade sin verkställighet den 22 juli 2004 […] och förflyttades från häkte till anstalten Kumla den 5 oktober 2004 […]. AA är turkisk medborgare. I verkställighetsplanen anges att AA talar svenska ”hjälpligt”. – – –

text: AA:s klagomål avseende anstalten Halls hantering av anhållan Anstalten uppger att man utifrån sina erfarenheter av att hantera AA:s ärenden, gjort bedömningen att AA har tillräckliga språkkunskaper för att tillsammans med anstaltens personal och i viss mån även med hjälp av medintagna kunna hantera vardagliga situationer och kommunicera när han behöver hjälp av en kvalificerad tolk. Anstalterna (Kumla och Hall) har enligt uppgift i huvudsak kommunicerat med AA på svenska, engelska eller tyska, vid ärenden av mer kvalificerad art och vid vissa kontakter med sjukvården har tolköversättning använts. Av utredningen i ärendet framkommer att den anhållan som AA ingav till anstalten på turkiska avsåg […] • 3 april, en ansökan om att få hjälp med att anskaffa en advokat för att kunna överklaga kriminalvårdens avslagsbeslut avseende överflyttning av verkställighet till Turkiet. • 4 april 2006, en ansökan om att få överföra pengar till familjen i Tyskland som lever på socialbidrag. Yngste sonen är född den 16 maj 2006. • 27 april 2006, en ansökan om att få träffa en läkare p.g.a. smärta i ena ögat. Smärtan är så svår att AA ibland inte kan se på det ögat. Anstalten fattade den 4 maj 2006 ”beslut” i ärendena. Anstaltens skrivelse som bär rubriken – beslut – får uppfattas som ett beslut om avvisning. I beslutet anger anstalten att man ej kan ”besvara eller bedöma hur angelägna de ansökningar är som AA inkommit med då dessa är skrivna på turkiska”. Under rubriken ”Övrigt” ”uppmanas AA att skriva ansökningar på svenska eller på engelska eller muntligen upplysa beslutsfattare om vad hans ärende gäller, för att anstalten skall kunna handlägga ärendena”.

text: I Kriminalvårdens administrativa system KLAS finns registrerat att det den 1 december 2006 inkommit en anhållan ställd till kriminalvårdschefen. Det finns inga uppgifter om att skrivelsen bevarats.

text: AA:s klagomål avseende den regionale sjukvårdssamordnarens hantering av skrivelser ingivna till Region Stockholm Av utredningen i ärendet framkommer att den regionale sjukvårdssamordnaren DD den 6 september 2006 mottog ett brev från AA. Brevet var skrivet på svenska vilket föranledde DD att besvara brevet på svenska. [– – – ] Av anstaltens yttrande framkommer vad avser denna del att man tillfrågat AA om han kunde vänta med översättning av handlingarna från sjukvården [daterade den 27 oktober 2006; JO:s anmärkning] eller om han ville ha dem sända för översättning. AA uppgav först att han kunde avvakta en översättning men framställde senare krav på att få handlingarna översatta. Anstalten sände efter krav från AA handlingarna för översättning.

text: Region Stockholm gör följande bedömning: Frågan avseende Kriminalvårdens skyldighet att förse intagna med författningstexter på de intagnas modersmål överlämnas till huvudkontoret. Vad avser AA:s förmåga att hantera enklare frågor respektive ärenden på annat språk än turkiska synes uppgift i någon mån stå mot uppgift. Anstalten har utifrån sin kännedom om AA och de erfarenheter avseende ärendehantering som finns från AA:s verkställighet gjort bedömningen att AA i princip vad avser vardagliga frågor och ärenden av mindre ingripande art har förmåga att kommunicera på annat språk än turkiska. Man har också gjort bedömningen att AA har förmåga att kommunicera i vilka ärenden han behöver hjälp av tolk och att han har språkkompetens i andra språk än turkiska som gör att han kan förklara vad dessa ärenden avser. Mot dessa uppgifter står AA:s påståenden om att han endast förstår turkiska. Det är anstalten som har att bedöma och bestämma huruvida tolk/översättare skall användas. Anstalten bör vid samtal med den intagne skapa ett fullgott underlag för sin bedömning av den intagnes behov av tolk/översättning. Särskilt bör uppmärksammas att frågor av särskild vikt för den intagne hanteras på ett sätt som tillgodoser såväl rättssäkerhetsaspekter som integritetsskydd. Vad avser de anhållanden som ingavs den 3, 4 och 27 april 2006 är det Region Stockholms uppfattning att anstalten borde ha kommunicerat med AA kring de inlämnade anhållandena för att skapa ett fullgott underlag för en bedömning av huruvida de skulle översättas eller inte. Man borde inte ha avvisat AA:s anhållanden enbart av det skälet att de inte var skrivna på svenska. Handläggningen av ärendena borde ha hanterats skyndsammare. Anstalten Hall försöker vid rekrytering av personal att särskilt uppmärksamma behovet av personal med kompetens i andra språk än svenska. Detta underlättar såväl anstaltens hantering av ärenden som de intagnas verkställighet i övrigt. Region Stockholm har förståelse för de praktiska problem som kan uppstå då anstalten av resursskäl vill använda den interna språkkompetensen. Särskilt bör dock uppmärksammas att de intagnas behov av tolk/översättare inte eftersätts eller fördröjs i ärenden som är av särskild vikt för den intagne. Att breven från den regionala sjukvårdssamordnaren besvarades på svenska synes ha haft sin grund i ett missförstånd avseende AA:s språkkompetens. När samordnaren fick information om att AA inte förstod innehållet i brevet vidtog han åtgärder för att översätta brevet. Dessa var dock redan översatta genom anstaltens försorg. Det får anses särskilt viktigt att sjukvården uppmärksammar när det finns behov av tolk/översättning, då frågor inom detta område ofta är av särskild stor vikt för den intagne. Ärendet har uppmärksammat såväl anstalten Hall som den regionala sjukvården på vikten av att utreda intagnas behov av tolk/översättning och de intagnas utsatta situation i dessa fall samt betydelsen av att även i dessa fall upprätthålla kravet på skyndsam handläggning. – – –

text: I fråga om Kriminalvårdens skyldighet att förse de intagna med översättning av författningstexter anförde enhetscheferna BB och CC följande. – – – Kriminalvårdens bedömning Förvaltningsmyndigheter har skyldighet enligt lagen om rätt att använda finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar i Gällivare, Haparanda, Kiruna, Pajala och Övertorneå kommuner och enligt lagen om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar i Arjeplog, Gällivare, Jokkmokk och Kiruna kommuner att, om den enskilde använder något av dessa språk i ärenden som rör myndighetsutövning, ge muntligt svar på det språket. Skyldighet enligt ovannämnda lagar att använda den sökandes språk är inte aktuellt i detta fall. Av

text: 8 § förvaltningslagen

text: [1986:223, JO:s anmärkning] framgår att en myndighet bör anlita tolk vid behov när myndigheten har att göra med någon som inte behärskar svenska eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad. Begreppet tolk används för att beteckna både den som tolkar muntligen från ett språk till ett annat och som gör en skriftlig översättning av en handling. Kriminalvården har låtit översätta lagen om kriminalvård i anstalt till engelska och de nya bestämmelserna om uppskjuten villkorlig frigivning och de fyra särskilda utslussningsåtgärderna till serbiska/kroatiska, ryska, finska, persiska, arabiska, engelska och spanska. Språken har valts med utgångspunkt från att de talas och förstås av många av de intagna. Någon skyldighet för Kriminalvården att översätta t.ex. lagen om kriminalvård i anstalt eller Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd till en rad olika språk föreligger inte. Det ankommer i stället på anstalten där den intagne befinner sig att se till att den intagne med hjälp av tolk eller på annat sätt förstår vad som gäller beträffande hans eller hennes rättigheter och skyldigheter under verkställigheten. – – –

text: AA kommenterade remissvaret.

text: I beslut den 14 februari 2008 anförde JO Nordenfelt följande.

text: Bedömning

text: I

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: finns bestämmelser bl.a. om myndigheternas serviceskyldighet (

text: 4 §

text: ), om allmänna krav på handläggningen av ärenden (

text: 7 §

text: ) och om tolk (

text: 8 §

text: ). Dessa bestämmelser innebär bl.a. att ärenden skall handläggas skyndsamt, frågor besvaras så snart som möjligt och att myndigheten vid behov bör anlita tolk. För att ta ställning till om det föreligger behov av tolk krävs att myndigheten i varje enskilt fall prövar om så är fallet. Som Kriminalvården anfört i remissvaret används begreppet tolk för att beteckna både den som tolkar muntligen från ett språk till ett annat och den som gör en skriftlig översättning av en handling.

text: Av utredningen framgår att Kriminalvården bedömt att AA behärskar det svenska språket i sådan grad att han inte har behov av tolk i vardagliga situationer. Kriminalvården har dock bedömt att han behöver tolk i ärenden av mer kvalificerad art.

text: De framställningar som AA gav in i april 2006 underlät Kriminalvården såväl att översätta som att besvara, och detta utan vetskap om framställningarnas innebörd.

text: Kriminalvården vidtog således ingen prövning av om ämnet för framställningarna var av sådan art att det förelåg behov av tolk. I beslutet den 4 maj 2006 konstaterade Kriminalvården i stället att framställningarna inte kunde besvaras eller bedömas då de var skrivna på turkiska och att det inte förelåg skäl att översätta handlingarna, eftersom AA tidigare under verkställigheten gjort sig förstådd och lämnat intrycket av att förstå engelska.

text: Kriminalvården tog alltså ställning till AA:s framställningar utan att först ha tagit reda på vad de handlade om. Detta är naturligtvis oacceptabelt och Kriminalvården förtjänar allvarlig kritik.

text: Kriminalvården har i remissvaret inte bemött vad AA uppgett om anstaltens underlåtenhet att besvara bl.a. hans begäran om att få författningstexter översatta till turkiska. Huruvida Kriminalvården har underlåtit att besvara en sådan framställan är därför fortfarande oklart. Däremot framgår att AA inte har fått något svar på den skrivelse som han gav in den 1 december 2006. Kriminalvården förtjänar kritik för det inträffade. Jag vill för tydlighetens skull här framhålla att jag delar Kriminalvårdens uppfattning att det inte finns någon generell skyldighet för myndigheten att översätta lagar och föreskrifter till olika språk.

text: Vad som i övrigt förekommit i ärendet föranleder inte något uttalande från min sida.


avgjordAv: Mats Melin

nyckelord:
Avvisning
Kommunicering
Långsam handläggning

publisher: Justitieombudsmannen

title: Kritik mot Attunda tingsrätt för långsam handläggning av ett tvistemål

org: jo

text: Advokaten AA begärde i en anmälan, som kom in till JO den 28 oktober 2009, att JO skulle granska handläggningen av ett tvistemål vid Attunda tingsrätt m.m. Han uppgav i sin anmälan bl.a. följande. Han är ombud för ett bolag som i september 2008 väckte talan vid Attunda tingsrätt mot ett annat bolag rörande en fordran. I svaromålet i oktober yrkade svarandebolaget att talan skulle avvisas på grund av rättegångshinder. Trots att det därefter dröjt drygt ett år har tingsrätten ännu inte hört av sig med förslag om tider för huvudförhandling.

type: stycke

text: Tingsrättens dagboksblad i det aktuella målet infordrades (T 5698-08). Av detta och handlingar som anmälaren bifogat anmälan framgick att skriftväxling pågått i målet mellan oktober 2008 och juni 2009, att tingsrätten i maj 2009 underrättat parterna om att huvudförhandling skulle hållas för prövning av avvisningsfrågan samt att svarandebolaget, efter föreläggande om detta, i juni 2009 inkommit med bevisuppgift.

text: Muntliga upplysningar inhämtades, dels från rådmannen BB, dels från lagmannen CC vid Attunda tingsrätt, se bifogade tjänsteanteckningar.

text: Jag tog därefter del av ett nytt dagboksblad i målet, av vilket framgick att tingsrätten den 8 december 2009 kallat till huvudförhandling, att hållas i början av februari 2010.

text: Av

text: 34 kap. 2 § rättegångsbalken

text: (RB) framgår att om part vill göra invändning om att rätten inte är behörig att ta upp ett mål ska han göra detta första gången han vid rätten ska föra talan i målet. Om sådan invändning gjorts ska rätten, enligt

text: 34 kap. 3 §

text: RB, så snart det kan ske, ge särskilt beslut däröver. Eftersom ett beslut i frågan om rättegångshinder föreligger är avgörande för hur parterna bör handla med avseende på den egentliga tvisten är det givetvis angeläget att ett sådant beslut meddelas utan onödigt dröjsmål (JO 1999/2000 s. 44).

text: Invändningen om rättegångshinder gjordes i oktober 2008 och frågan ska prövas vid en huvudförhandling som planerats till februari 2010. Det kommer således att dröja cirka ett år och fyra månader innan ett beslut i frågan om rättegångshinder

text: kan föreligga. Att parterna får vänta så lång tid på att få besked om talan ska tas upp till prövning är inte acceptabelt.

text: Av

text: 15 § förordningen (1996:381)

text: med tingsrättsinstruktion framgår att det för varje mål och ärende vid varje tidpunkt ska finnas en ansvarig domare. Utredningen visar inte på annat än att det sedan april 2009 är BB som är ansvarig för det aktuella målet. Det har därför ytterst ankommit på honom att se till att målet i tiden därefter prioriterades på det sätt som krävdes.

text: Vad AA i övrigt har anfört föranleder inte något uttalande från min sida.

text: Ärendet avslutas med den kritik som ligger i det ovan sagda.

type: avgorande


avgjordAv: Justitieombudsmannen Katarina Påhlsson

nyckelord:
Anstalt
Avskildhet (isolering)
Besök
Proportionalitetsprincipen
Tvångsmedel/tvångsåtgärder

title: Allvarlig kritik mot Kriminalvården, anstalten Borås, för att ha använt tvångsåtgärder i uppenbar strid med proportionalitetsprincipen

sammanfattning: Anstalten Borås avlyssnade ett telefonsamtal mellan en intagen och anhöriga till honom. Det uppstod då en misstanke om att det skulle överlämnas narkotika till honom vid ett besök samma dag. För att motverka risken för att otillåtna föremål förs in vid ett besök kan en anstalt besluta att kontrollera det, antingen genom att besöket övervakas av personal eller att det äger rum i ett särskilt besöksrum som omöjliggör överlämnande. Enligt fängelselagen får dessutom ett besök villkoras av att besökaren underkastar sig kroppsvisitation eller ytlig kroppsbesiktning. Ytterst kan besöket vägras. Anstalten använde inte någon av kontrollåtgärderna för att motverka risken för införsel av narkotika och ställde heller inte in besöket. I stället lät anstalten besöket ske obevakat samt höll därefter den intagne i avskildhet i mer än ett dygn för att genomföra en kroppsbesiktning av honom (tulltoalett) och kontrollera om narkotika hade förts in. Han var då placerad i en cell med begränsad utrustning och under ständig tillsyn av personal. JO konstaterar att anstaltens hantering riskerade införsel av narkotika och att man sedan använde mycket ingripande tvångsåtgärder mot den intagne. Handlandet var enligt JO i uppenbar strid med proportionalitetsprincipen och fullständigt oacceptabelt. Anstalten förtjänar därför allvarlig kritik.

text: Anmälan

type: rubrik

text: I en anmälan till JO klagade AA på Kriminalvården, anstalten Borås, och förde fram bl.a. följande.

text: Den 27 maj 2025 tog han emot ett okontrollerat besök av sin mor och flickvän. Efter besöket blev han först avsökt av en narkotikahund. Därefter togs han till avskildhetsavdelningen där han kroppsvisiterades och tvingades att lämna avföringsprov. När han frågade varför personalen genomförde dessa åtgärder fick han inget svar. De sade dock att han skulle behöva lämna ett till avföringsprov. Efter att ha hållits avskild i sex timmar fick han ett beslut där det framgick att han var placerad i avskildhet för att anstalten hade avlyssnat hans okontrollerade besök och misstänkte att han försökte smuggla in något genom att ha svalt det vid besöket. Han var avskild i drygt 28 timmar i en cell med begränsad utrustning och fick inte någon filt trots att han bad om det flera gånger.

text: Utredning

text: JO hämtade inledningsvis in bl.a. beslut om avskildhet. Av besluten framgick att AA avskildes den 27 maj 2025 kl. 11.30 med ständig tillsyn då det bedömdes nödvändigt för att en kroppsbesiktning skulle kunna genomföras och att avskildheten hävdes dagen därpå kl. 15.00. I beslutet att placera AA i avskildhet angavs följande under rubriken utredning:

text: Vid avlyssning av samtal med [AA:s] flickvän och mamma så framkommer det information om eventuell införsel av otillåtet föremål. Anstalten har vidtagit åtgärder för att förhindra införsel och bedömer att kroppsbesiktning i form av tulltoalett behöver genomföras.

text: Kriminalvården uppmanades därefter att yttra sig över det som hade förts fram i anmälan. Yttrandet skulle innehålla en redogörelse för omständigheterna som ledde till beslutet om avskildhet och ett särskilt bemötande av AA:s uppgift om att ett obevakat besök avlyssnades. Myndigheten skulle även redovisa sin bedömning av det som hade kommit fram. Den skulle särskilt beröra frågan om de rättsliga förutsättningarna för avlyssning och avskildhet varit uppfyllda, inkl. nödvändiga och proportionerliga. Vidare skulle myndigheten behandla utformningen av avskildhetsbeslutet den 27 maj 2025 utifrån

text: förvaltningslagens

text: krav på klargörande motivering (

text: 32 §

text: I sitt remissvar anförde Kriminalvården, genom regionchefen för Region Väst, i huvudsak följande:

text: Sakförhållanden

text: Ett yttrande avseende omständigheterna i ärendet har inhämtats från anstalten Borås. Berörd befattningshavare har beretts tillfälle att yttra sig över det inträffade. Kompletterande uppgifter har inhämtats från Kriminalvårdsregistret (KVR). Genom utredningen har sammanfattningsvis följande framkommit. Anstalten Borås beslutade den 27 maj 2025 klockan 11:30 att placera AA i avskildhet för att genomföra kroppsbesiktning med användning av s.k. tulltoalett. Av beslutet framgår att det vid avlyssning av samtal mellan AA och hans flickvän samt mamma uppkommit misstankar om att införsel av ett otillåtet föremål skulle komma att ske i samband med ett besök. AA har haft telefontillstånd till både hans mamma och hans flickvän med villkor om kontroll genom inspelning och avlyssning i efterhand (INTIK Play). Samtalet i fråga genomfördes och spelades därför in via INTIK Play den 27 maj 2025, samma morgon som besöket skulle ske, och avlyssnades innan besöket. Anstalten bedömde att det inte fanns tillräckliga skäl för att ställa in besöket i sin helhet mot bakgrund av vad som framkommit. Besöket genomfördes därför, varefter AA placerades i avskildhet för att genomföra kroppsbesiktning med tulltoalett som kompensatorisk åtgärd.

text: Relevant lagstiftning

text: Av

text: 1 kap. 4 § fängelselagen (2010:610)

text: , FäL, framgår att varje intagen ska bemötas med respekt för sitt människovärde och med förståelse för de särskilda svårigheter som är förenade med frihetsberövandet. Av 1 kap. 6 § FäL framgår att verkställigheten inte får innebära andra begränsningar i den intagnes frihet än som följer av FäL eller som är nödvändiga för att ordningen eller säkerheten ska kunna upprätthållas. En kontroll- eller

text: tvångsåtgärd får endast användas som den står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. Om en mindre ingripande åtgärd är tillräcklig ska den användas. Av 6 kap. 9 § FäL följer att en intagen får hållas avskild från andra intagna om det är nödvändigt för att genomföra en kroppsbesiktning. Av 7 kap. 1 § FäL framgår att en intagen får ta emot besök i den utsträckning det lämpligen kan ske. Ett besök får dock vägras om det, 1. kan äventyra säkerheten på ett sätt som inte kan avhjälpas genom kontroll enligt 2 eller 3 §, 2. kan motverka den intagnes anpassning i samhället, eller, 3. på annat sätt kan vara till skada för den intagne eller någon annan. Av 7 kap. 2 § FäL framgår att ett besök får, om det är nödvändigt av säkerhetsskäl, kontrolleras genom att, 1. personal övervakar besöket, eller, 2. besöket äger rum i ett besöksrum som är så utformat att det omöjliggör att föremål överlämnas. Av 7 kap. 3 § FäL framgår att ett besök får, om det är nödvändigt av säkerhetsskäl, villkoras av att besökaren underkastar sig kroppsvisitation eller ytlig kroppsbesiktning. Av 8 kap. 4 § FäL framgår att en intagen får kroppsvisiteras eller kroppsbesiktigas för eftersökande av otillåtna föremål om, 1. det finns anledning att anta att ett sådant föremål kommer att anträffas på honom eller henne, 2. han eller hon återkommer efter en vistelse utanför anstalt, 3. han eller hon ska ha eller har haft besök utan sådan kontroll som avses i 7 kap. 2 §, eller, 4. det sker i en stickprovskontroll eller i anslutning till en större undersökning som av säkerhetsskäl görs av ett utrymme inom anstalten och den intagne har eller har haft särskild anknytning till utrymmet. Av 8 kap. 10 § FARK Fängelse framgår att en intagen som underkastas en kroppsbesiktning, som genom användning av tulltoalett syftar till att avgöra om den intagne har något föremål i kroppen, ska hållas under ständig tillsyn. Av de allmänna råden till 7 kap. 1 § FäL, i 7 kap. FARK Fängelse, framgår bl.a. att med uttrycket lämpligen kan ske avses praktiska förutsättningar för besök, t.ex. vad som är möjligt med hänsyn till anstaltens rutiner samt tillgången till personal och besöksrum. Vid bedömningen om besök kan beviljas får såväl riskerna kring den intagne som besökaren beaktas. Om personen är närstående till den intagne kan kontrollerade besök medges, om riskerna kan hanteras genom kontrollen. Av de allmänna råden till 8 kap. 10 § FARK Fängelse framgår följande. Med tulltoalett avses en toalett som ger Kriminalvården möjlighet att undersöka vad som finns i den intagnes avföring.

text: Kriminalvården, region Västs, bedömning

text: I ärendet framgår att ett telefonsamtal mellan AA, hans mamma och hans flickvän, som skett via ett kontrollerat telefontillstånd, har avlyssnats innan det aktuella besöket. I samtalet har det framkommit uppgifter som föranlett misstankar om att införsel av ett otillåtet föremål skulle komma att ske. Det har därför bedömts som nödvändigt att med stöd av 6 kap. 9 § FäL hålla AA avskild från andra intagna fram till dess att en kroppsbesiktning, med hjälp av tulltoalett, kunnat genomföras. Åtgärden tulltoalett har sin grund i misstankar om att främst droger förvaras i mage och/eller tarmar. Det finns därmed risk för att innehållet

text: kan läcka ut i kroppen och riskera förgiftning. Den intagne får inte ha filt, täcke eller lakan och ska hållas under ständig tillsyn. Kriminalvården bedömer att det är utrett att det inte har förekommit någon avlyssning av besöket i fråga. Det telefonsamtal som skett innan besöket har dock avlyssnats i enlighet med det villkor om inspelning och avlyssning i efterhand som tillståndet varit förenat med. Anstalten får mot bakgrund av vad som framkommit i det avlyssnade telefonsamtalet anses ha haft anledning att anta att ett otillåtet föremål skulle påträffas på AA efter genomfört besök. Det är utrett att telefonsamtalet i fråga ägde rum och avlyssnades samma morgon som besöket skulle ske. Besöket genomfördes trots att anstalten haft misstankar om införsel av ett otillåtet föremål, varpå AA placerades i avskildhet för kroppsbesiktning. Som framgår av 1 kap. 6 § FäL får en kontroll- eller tvångsåtgärd endast användas om den står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. Om en mindre ingripande åtgärd är tillräcklig ska den användas. Kriminalvården gör i denna del bedömningen att en annan tänkbar åtgärd hade varit att ställa in det planerade besöket med anledning av misstänkt planerad införsel och därefter pröva om framtida besök kan tillåtas eller om de bör förenas med villkor om kontroll. AA fick möjlighet att kommentera yttrandet.

text: Rättsliga utgångspunkter

text: Kriminalvården har redogjort för relevanta rättsliga utgångspunkter. Jag hänvisar därför dit men vill lägga till följande.

text: Proportionalitetsprincipen i

text: 1 kap. 6 § andra stycket fängelselagen (2010:610)

text: innebär att varje kontroll- och tvångsåtgärd som vidtas ska föregås av en intresseavvägning, i syfte att pröva om olägenheterna med åtgärden står i rimlig proportion till vad som står att vinna med den. En bedömning av åtgärdens art, styrka, räckvidd och varaktighet måste därför göras i varje enskilt fall. Principen innebär att det alltid ska ske en prövning av om kontroll- eller tvångsåtgärden över huvud taget behöver tillgripas med hänsyn till omständigheterna och om syftet kan tillgodoses genom en mindre ingripande åtgärd. Den intresseavvägningen kan också leda till att åtgärden inte alls ska vidtas, om den skulle få skadeverkningar som inte är rimliga i förhållande till vad som eftersträvas. (Se

text: prop. 2009/10:135 s. 66

text: och

text: Bedömning

text: AA har tolkat motiveringen i beslutet om avskildhet som att anstalten avlyssnade besöket av hans mor och flickvän. I JO:s utredning har det dock kommit fram att det var ett telefonsamtal mellan dem som anstalten hade avlyssnat. Detta borde ha framgått tydligare av avskildhetsbeslutet.

text: Det aktuella telefonsamtalet genomfördes och spelades in samma morgon som besöket skulle äga rum och avlyssnades före besöket. Vid den avlyssningen uppstod en misstanke om att införsel av otillåtet föremål skulle komma att ske i samband med besöket. Såvitt jag förstår misstänkte anstalten att det skulle föras in narkotika.

text: I

text: fängelselagen

text: finns det flera olika åtgärder som kan användas i syfte att motverka risken för att otillåtna föremål ska överlämnas vid besök i anstalt. Kriminalvården har angett att en tänkbar åtgärd hade varit att ställa in det planerade besöket.

text: Ett besök får enligt

text: 7 kap. 1 § fängelselagen

text: vägras bl.a. om det kan äventyra säkerheten. I förarbetena till den bestämmelsen angavs att tillämpningen av grunderna för att vägra besök bör vara restriktiv. Starka humanitära skäl talar mot att vägra en intagen att ta emot ett besök av en nära anhörig, i synnerhet som Kriminalvården kan motverka riskerna genom att kontrollera besöket eller besökaren enligt

text: 7 kap.

text: och

text: 3 §§

text: fängelselagen

text: . I ett enskilt fall kan det emellertid finnas anledning att vägra besök av en nära anhörig, t.ex. om den anhörige försökt föra in narkotika i anstalten eller om han eller hon kan antas planera fritagning. (Se

text: prop. 2009/10:135 s. 143

text: Som framgått får således ett besök kontrolleras genom att personal övervakar det eller att besöket äger rum i ett besöksrum som är så utformat att det omöjliggör att föremål överlämnas. Dessutom får ett besök villkoras av att besökaren underkastar sig kroppsvisitation eller ytlig kroppsbesiktning.

text: Anstalten Borås använde inte någon av dessa kontrollåtgärder för att motverka risken för att det skulle ske en införsel av narkotika och ställde heller inte in besöket. I stället lät anstalten besöket äga rum obevakat och höll därefter AA i avskildhet i mer än ett dygn för att genomföra kroppsbesiktning i form av tulltoalett. Han placerades i en cell med begränsad utrustning och utan tillgång till filt, täcke eller lakan samt med ständig tillsyn av personal.

text: Jag kan inte komma fram till någon annan slutsats än att anstalten valde att riskera att narkotika skulle föras in på verksamhetsstället och sedan använde mycket ingripande tvångsåtgärder mot AA för att kontrollera om det hade skett. Det sättet att handla stod i uppenbar strid med proportionalitetsprincipen och var fullständigt oacceptabelt. Anstalten förtjänar därför allvarlig kritik.

text: Ärendet avslutas.

text: Beslutet har fattats av JO Katarina Påhlsson. Dokumentet har fastställts digitalt och har ingen underskrift.

text: Seniora rättssakkunniga Mattias Karlsson har föredragit ärendet och byråchefen Catrine Björkman har deltagit i beredningen.


avgjordAv: Justitieombudsmannen Per Lennerbrant

nyckelord:
Allmänna handlingar
Anonymitet
Besök
Tryck- och yttrandefrihet

title: Kritik mot Göteborgsregionens kommunalförbund för att under en period ha hållit sin reception stängd och då inte levt upp till tryckfrihetsförordningens krav om handlingsoffentlighet

sammanfattning: Göteborgsregionens kommunalförbund höll sin reception och telefonväxel stängd under fem veckor en sommar. Anställda som var i tjänst under perioden var tillgängliga via sina direkttelefonnummer, mejl och brev samt för fysiska besök enligt överenskommelse. För en begäran om allmän handling hänvisade förbundet via sin webbplats till två funktionsbrevlådor som lästes av dagligen. Det var dock inte möjligt för allmänheten att besöka myndigheten oanmäld. För att en myndighet ska leva upp till tryckfrihetsförordningens krav om allmänna handlingars offentlighet, som innefattar en rätt att ta del av allmänna handlingar anonymt, måste myndigheten enligt JO hålla exempelvis sin reception eller registratorsfunktion öppen varje helgfri vardag för oanmälda besök. JO kritiserar förbundet för att under den aktuella perioden inte ha levt upp till tryckfrihetsförordningens krav. Förbundet kritiseras också för att i anslutning till sina lokaler ha lämnat bristfällig information om myndighetens tillgänglighet.

text: Anmälan

text: I en anmälan som kom in till JO i juli 2022 förde AA fram klagomål mot Göteborgsregionens kommunalförbund och anförde bl.a. följande. Den 18 juli 2022 ville han besöka förbundets kontor för att ta del av allmänna handlingar, men av en skylt i entrén framgick att myndigheten hade semesterstängt. Samma information fanns på förbundets webbplats. Han kunde därför inte ta del av allmänna handlingar anonymt, vilket han enligt offentlighetsprincipen har rätt till.

text: Utredning

text: Förbundsstyrelsen i Göteborgsregionens kommunalförbund yttrade sig till JO i oktober 2022.

text: Förbundsstyrelsen redovisade bl.a. följande om tillgängligheten och om den information som lämnats.

text: Förbundet har under semesterveckorna v. 27–31 (4 juli till 7 augusti 2022) haft receptionen och växeln stängd. Under semesterperioden ges följande meddelande vid inkommande telefonsamtal: Hej och välkommen till Göteborgsregionen. Kontoret har semesterstängt och öppnar åter måndag v. 32. Medarbetare som är i tjänst nås på direktnummer eller e-post som du hittar på vår hemsida Goteborgsregionen.se/kontakt. Vi

text: önskar dig en trevlig sommar!

text: Vid begäran av utlämning allmän handling

text: Vid begäran av allmän handling hänvisar förbundet via sin webbplats till brevlådorna gr@goteborgsregionen.se samt till diarium@goteborgsregionen.se. Dessa brevlådor läses dagligen av under semestertider. Personal finns på plats vid behov som kan ombesörja utlämning av handling via e-post, fysiskt, alternativt brevledes.

text: Hantering av inkommen post under semesterveckorna 27–31

text: Inkommen post hanteras dagligen och begäran av allmän handling kan således göras brevledes med förfrågan om utlämnande.

text: Förbundsstyrelsen redovisade följande bedömning av tillgängligheten.

text: Som framgår ovan har förbundet varit bemannat och tillgängligt via mejlkorrespondens och brev under hela semesterperioden. Det har också varit möjligt att via direktnummer kontakta de anställda. Däremot har det inte varit möjligt att oanmält besöka förbundets reception under veckorna 27–31. Efter framställan på mejl eller brev har det dock varit fullt möjligt att ta emot besökare på plats i förbundets lokaler. Förbundsstyrelsen har, mot bakgrund av förbundets begränsade verksamhet under semesterperioden, ansett att ovannämnda möjligheter varit tillräckliga för att uppfylla

text: förvaltningslagens

text: krav på tillgänglighet. Informationen på hemsidan kommer dock att kompletteras med information om vart man kan vända sig om man önskar göra ett fysiskt besök i förbundets lokal och vara anonym. Kommunalförbundet kommer också att hålla öppet under begränsad tid under semesterperioden, om justitieombudsmannen anser att det krävs.

text: Förbundsstyrelsen redovisade följande bedömning av möjligheten att ta del av allmänna handlingar anonymt.

text: Som framgår ovan ges på hemsidan information om hur man kan beställa allmänna handlingar. Om den som önskar ta del av allmänna handlingar vill göra det anonymt är det möjligt att skicka brev eller ett anonymiserat mejl till förbundet och be att handlingarna tas fram och överlämnas vid en önskad tidpunkt. […]

text: Förbundsstyrelsen har ansett att kommunalförbundet vidtagit tillräckliga åtgärder för att kunna uppfylla sina skyldigheter gentemot allmänheten enligt

text: 2 kap.

text: tryckfrihetsförordningen

text: om rätt att ta del av allmänna handlingar. Vi ser dock att ytterligare information behövs när det gäller information och möjlighet att vara anonym. Vidare kommer anslag vid ingången till receptionen kompletteras med information om telefonnummer som man kan ringa för att begära att få ut allmänna handlingar vid begränsningar i öppettiderna. Förbundsstyrelsen vill avslutningsvis framhålla att

text: förvaltningslagen

text: inte uppställer något absolut krav på öppethållande. Kommunalförbundet har under semestertiden varit tillgängligt för kontakter med enskilda och har informerat allmänheten på hemsidan hur sådana kontakter kan tas. Frågan om öppethållande

text: måste också sättas i relation till det uppdrag kommunalförbundet har. Förutom uppgiften som antagningsorgan inom gymnasieskolan är kommunalförbundet i huvudsak en samverkansorganisation för medlemskommunerna, vilket gör att besök från enskilda inte är vanligt förekommande.

text: AA kommenterade förbundsstyrelsens yttrande.

text: Rättslig reglering

text: Grundläggande regler om allmänna handlingars offentlighet finns i

text: 2 kap.

text: tryckfrihetsförordningen

text: (TF). Var och en har rätt att ta del av en handling som förvaras hos en myndighet om den har kommit in till myndigheten eller upprättats där, förutsatt att den inte omfattas av sekretess (handlingsoffentlighet, se 2 kap. 1–4 §§ TF).

text: En allmän handling som får lämnas ut, dvs. som inte omfattas av sekretess, ska tillhandahållas genast eller så snart det är möjligt. Det ska ske på stället och utan avgift. Den som begär det har också rätt att mot en fastställd avgift få en kopia av handlingen. En sådan begäran ska behandlas skyndsamt. (Se 2 kap. 15 och 16 §§ TF.)

text: En myndighet får inte på grund av att någon begär att få ta del av en allmän handling efterforska vem sökanden är eller vilket syfte han eller hon har med sin begäran i större utsträckning än vad som behövs för att myndigheten ska kunna pröva om det finns hinder mot att handlingen lämnas ut (se

text: 2 kap. 18 §

text: TF). Bestämmelsen ger uttryck för det s.k. anonymitetsskyddet.

text: Allmänna handlingar ska registreras så snart de har kommit in till eller upprättats hos en myndighet. I vissa särskilt angivna undantagsfall behöver allmänna handlingar inte registreras. Det ligger i sakens natur att registrering ska ske så snart det är praktiskt möjligt, i normalfallet senast påföljande arbetsdag. (Se

text: 5 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen

text: och JO 2007/08 s. 565, dnr

text: En myndighet ska vidta de åtgärder i fråga om tillgänglighet som behövs för att den ska kunna uppfylla sina skyldigheter gentemot allmänheten enligt

text: 2 kap.

text: TF om rätten att ta del av allmänna handlingar (se

text: 7 § andra stycket förvaltningslagen

text: , FL).

text: Bedömning

text: Granskningens inriktning Klagomålet till JO har avsett frågan om huruvida Göteborgsregionens kommunalförbund begränsat allmänhetens grundlagsfästa rätt att ta del av allmänna handlingar genom att hålla sin reception stängd under ett antal sommarveckor. Jag har begränsat min granskning till det som tas upp i anmälan. Jag kommer därför inte närmare gå in på en myndighets skyldigheter att på ett mer generellt plan vara tillgänglig för kontakter från allmänheten.

text: Handlingsoffentligheten förutsätter att en myndighet kan ta emot oanmälda besök varje helgfri vardag Förbundet höll receptionen och telefonväxeln stängd under fem veckor sommaren 2022 (4 juli–7 augusti). Anställda vid förbundet som var i tjänst under den perioden var tillgängliga via sina direkttelefonnummer, mejl och brev samt för fysiska besök enligt överenskommelse. För en begäran av allmän handling hänvisade förbundet via sin webbplats till två funktionsbrevlådor som lästes av dagligen.

text: Det var dock inte möjligt för allmänheten att besöka förbundet oanmäld under den period myndigheten höll sin reception stängd. Därmed var det svårare för allmänheten att utnyttja sin grundlagsfästa rätt att ta del av allmänna handlingar på plats hos myndigheten, även om det i och för sig gick att kommunicera med myndigheten skriftligt och göra tidsbokningar per telefon. Åtgärden innebar också begränsningar i rätten att ta del av allmänna handlingar anonymt.

text: En myndighet måste alltid bestämma sin tillgänglighet med beaktande av skyldigheterna gentemot allmänheten enligt den i TF reglerade rätten att ta del av allmänna handlingar. Bestämmelsen i

text: 7 § andra stycket

text: FL innehåller en påminnelse om det.

text: För att en myndighet ska leva upp till TF:s krav om handlingsoffentlighet, som innefattar en rätt att ta del av handlingar anonymt, måste myndigheten enligt min uppfattning varje helgfri vardag hålla exempelvis sin reception eller registratorsfunktion öppen för oanmälda besök. Jag kan nämna att detta avspeglades tydligare i lagtexten i den tidigare gällande

text: förvaltningslagen

text: (se

text: 5 § tredje stycket

text: i 1986 års förvaltningslag).

text: Under den period som förbundet höll sin reception stängd levde myndigheten inte upp till TF:s krav om hur allmänna handlingar ska vara tillgängliga för allmänheten. Vidare var det inte godtagbart att hänvisa den som ville ta del av allmänna handlingar till att använda en anonym mejladress eller skicka ett anonymt brev till myndigheten för att rätten till anonymitet skulle tillgodoses.

text: Jag noterar också att information om möjliga kontaktvägar under semesterperioden inte verkar ha funnits tillgänglig i anslutning till förbundets lokaler utan att informationen endast framgick av myndighetens webbplats och ett automatiskt telefonsvar. Personer ur allmänheten som kom till förbundet kan således ha fått uppfattningen att myndigheten var helt stängd under den aktuella perioden och att det inte gick att komma i kontakt med myndigheten överhuvudtaget. Det är förstås inte heller godtagbart. (Se

text: 6 §

text: FL.) Kritik och avslutande kommentarer Göteborgsregionens kommunalförbund kritiseras för att den under de aktuella fem veckorna höll sin reception stängd och därigenom inte levde upp till TF:s krav om allmänna handlingars offentlighet. Förbundet kritiseras också för att ha

text: lämnat bristfällig information om myndighetens tillgänglighet. Jag utgår från att något liknande inte inträffar igen. Som förbundet konstaterar behöver den information som lämnas på myndighetens webbplats och vid receptionen om myndighetens tillgänglighet och handlingsutlämnanden förbättras. Ärendet avslutas.


avgjordAv: Justitieombudsmannen Lilian Wiklund

title: Kritik mot Bromma stadsdelsnämnd i Stockholms kommun för underlåtenhet att enligt 26 § förvaltningslagen (1986:223) rätta skrivfel i beslut

sammanfattning: Bromma stadsdelsnämnd i Stockholms kommun beviljade en biståndssökande boendestöd med, enligt beslutet, 20 timmar/vecka. Av motiveringen till beslutet framgår dock att avsikten varit att med delvis avslag till ansökan bevilja boendestöd med 20 timmar/månad. Stadsdelsnämnden kritiseras för sin underlåtenhet att enligt 26 § förvaltningslagen (1986:223) rätta skrivfelet, vilket bland annat lett till att den biståndssökande inte kunnat få beslutet prövat i domstol då det inte gått henne emot.

text: Anmälan

text: I en anmälan till JO klagade AA på Bromma stadsdelsnämnd i Stockholms kommun. Hon var missnöjd med nämndens handläggning av ett ärende rörande hennes sambo BB.

text: Utredning

text: Inledningsvis inhämtade JO vissa handlingar från Bromma stadsdelsförvaltning.

text: JO beslutade därefter att från stadsdelsnämnden inhämta ett yttrande beträffande frågan om nämnden borde ha utnyttjat möjligheten att enligt

text: 26 § förvaltningslagen (1986:223)

text: rätta ett beslut som nämnden hade fattat den 31 oktober 2011.

text: Stadsdelsnämnden lämnade som sitt remissvar en skrivelse som upprättats vid nämndens förvaltning. I skrivelsen anfördes i huvudsak följande.

text: Ärendet

text: --- 110617 BB beviljades boendestöd med 43-64 timmar/månad samt ledsagning med 20 timmar/månad. Beslutet gällde under perioden 110701-111031. 111013 Biståndshandläggaren meddelade BB via utföraren Neuropsykiatriska stödteamet att BB behövde inkomma med en ny ansökan om hon hade fortsatt behov av boendestöd. 111028 Biståndshandläggaren sökte BB då hennes beslut om boendestöd med 43-64 timmar/månad samt ledsagning om 20 timmar/månad gick ut 111031. BB gjorde en muntlig ansökan om fortsatt bistånd enligt tidigare beslut avseende boendestöd med 43- 64 timmar/månad samt ledsagning 20 timmar/månad enligt

text: 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453)

text: 111031 Biståndshandläggaren hade kontakt med BB gällande delavslag på ovan nämnda ansökan. Biståndshandläggaren informerade om att det inte fanns underlag för att bevilja BB boendestöd med mer än 20 timmar/vecka. Nämnden bifaller boendestöd med 20 timmar/vecka. Nämnden beviljade även BB 5 timmar ledsagning tillfälligt under perioden 111101-111107. BB beviljades boendestöd då hon behöver stöd i att planera sin vardag. Nämnden avslår resterande tid. Beslut och utredning skickades till BB:s adress i Kalmar. Besvärshänvisning bifogades. På grund av en felskrivning i beslutsformuleringen har BB felaktigt beviljats boendestöd med 20 timmar/vecka istället för 20 timmar/månad. 111115 inkom till nämnden en överklagan från BB avseende beslutet daterat den 31 oktober 2011. Nämnden har vid omprövningen inte funnit skäl till att ändra beslutet. Den 18 november 2011 skickade nämnden vidare överklagan till förvaltningsrätten. Den 29 november 2011 avvisar förvaltningsrätten BB:s överklagan, med anledning av att det är beslutet och inte skälet till beslutet som är föremål för överklagandet. Förvaltningsrätten utgick från att BB beviljats boendestöd med 20 timmar/vecka. ---

text: Förvaltningens synpunkter och bedömning

text: I enlighet med

text: förvaltningslagen

text: 26 §

text: borde nämnden ha utnyttjat möjligheten att rätta till oriktigheten avseende felskrivningen i beslutet daterat den 31 oktober 2011. Nämnden borde ha kontaktat BB när felskrivningen upptäcktes for att informera och korrigera nämndens misstag. BB:s överklagande skulle inte ha skickats till förvaltningsrätten för fortsatt handläggning. En rättelse skulle givetvis ha gjorts. Nämnden beklagar detta och är medveten om att man förfarit felaktigt. Mot denna bakgrund har nämnden vidtagit åtgärder för att förhindra en upprepning. Berörd personal har informerats om nämndens rutiner och det pågår fortsatt arbete att utveckla samt förtydliga dessa. Enhetschefen kommer även att författa ett personligt brev till BB och beklagar bristerna i handläggningen av hennes ärende. BB har numera kontakt med ny biståndshandläggare och har fortlöpande dialog med denne kring BB:s hjälpinsatser.

text: AA yttrande sig över nämndens remissvar. Hon kom under handläggningen av ärendet in med kompletteringar till sina klagomål.

text: Bedömning

text: AA:s anmälan väcker flera frågor rörande handläggningen av BB:s ärende. Jag har dock valt att begränsa mig till frågan om självrättelse av skrivfel.

text: Enligt

text: 26 § förvaltningslagen

text: får ett beslut som innehåller en uppenbar oriktighet till följd av myndighetens eller någon annans skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende, rättas av den myndighet som har meddelat beslutet.

text: BB var till och med den 31 oktober 2011 beviljad boendestöd i en omfattning av 43-64 timmar/månad. Hon ansökte i slutet av oktober 2011 om fortsatt boendestöd i samma omfattning. BB beviljades i beslut den 31 oktober 2011 boendestöd i en omfattning av 20 timmar/vecka.

text: I motiveringen till beslutet den 31 oktober 2011 anges flera gånger att BB beviljas boendestöd i en omfattning av 20 timmar/månad. Vidare anges såväl i beslutet som i beslutsmotiveringen att fråga är om delvis avslag på hennes ansökan. Om intentionen hade varit att bevilja BB boendestöd i en omfattning om 20 timmar/vecka hade det inte varit fråga om delvis avslag. Med beaktande av det

text: angivna framstår uppgiften om att BB beviljas boendestöd i en omfattning av 20 timmar/vecka som en sådan uppenbar felskrivning som lämpligen borde ha rättats av förvaltningen.

text: Nämnden tillhandahöll inte bistånd i den omfattning som hade angetts i själva beslutet utan i den omfattning som framgick av beslutsmotiveringen. BB överklagade beslutet, men förvaltningsrätten prövade inte överklagandet. Förvaltningsrätten fann nämligen att beslutet inte hade gått henne emot. En konsekvens av underlåtenheten att rätta beslutet blev således att BB varken fått det bistånd som hon hade begärt eller fått möjlighet till en prövning av saken i domstol. Detta är givetvis inte acceptabelt.

text: Av remissvaret framgår att berörd personal informerats om nämndens rutiner och att det pågår fortsatt arbete för att utveckla samt förtydliga dessa för att förhindra att liknande händelser ska inträffa igen. Mot den bakgrunden, och med hänsyn tagen till den korta tidsperiod som det aktuella beslutet omfattat, anser jag mig kunna lämna saken.

text: Vad AA har anfört i övrigt föranleder inte något uttalande från min sida.

text: Ärendet avslutas med den kritik som ligger i det ovan anförda.


nyckelord:
Objektivitet, opartiskhet, saklighet
Rätten till domstolsprövning
Tillsyn

title: Kritik mot dåvarande kommunstyrelseordföranden i Hässleholms kommun för att han till en enskild förmedlat uppfattningen att denne borde återkalla ett överklagande av ett kommunalt beslut

sammanfattning: En enskild överklagade ett kommunalt beslut om att köpa en fastighet och yrkade att köpet skulle hävas. Som en följd av överklagandet och handläggningstiden i domstol riskerade köpet att inte kunna fullföljas. Den dåvarande ordföranden i kommunstyrelsen kontaktade den enskilde för ett möte. Den enskilde har uppgett att ordföranden uppmanade honom att återkalla överklagandet. Ordföranden har förnekat det och angett att syftet med mötet endast var att lämna viss information om köpet som han fått från säljaren. Utredningen ger enligt JO inget entydigt svar på vad som sades vid mötet. Så mycket står dock klart att ordföranden informerade den enskilde om att säljaren inte avsåg att gå vidare med försäljningen om inte fullmäktiges beslut fick laga kraft senast vid en viss tidpunkt. Det är även klarlagt att den enskilde fick uppfattningen att ordföranden sökte förmå honom att återkalla överklagandet. Mot bakgrund av att den enskilde överklagat beslutet och yrkat att köpet skulle upphävas har JO svårt att förstå varför ordföranden ville förmedla informationen från säljaren vid mötet, om syftet inte var att den enskilde skulle förmås att återkalla överklagandet. Under alla förhållanden var risken för att ordförandens agerande kunde uppfattas på det sättet uppenbar. JO anser att ordföranden har agerat i strid med kravet på saklighet och opartiskhet i regeringsformen och kritiserar honom för det.

text: Bakgrund

text: Kommunfullmäktige i Hässleholms kommun beslutade i augusti 2021, i enlighet med kommunstyrelsens förslag, att godkänna kommunens köp av en fastighet. Köpet var villkorat av att beslutet skulle få laga kraft senast vid utgången av december 2021. Fristen kom att förlängas till utgången av juni 2022. AA överklagade beslutet till förvaltningsrätten och yrkade att köpet skulle upphävas.

text: Anmälan

text: I en anmälan som kom in till JO den 28 juli 2022 förde AA fram klagomål mot BB, som tidigare var kommunstyrelsens ordförande i Hässleholms kommun.

text: Enligt anmälan hade BB stämt träff med AA och vid ett möte uppmanat honom att återkalla sitt överklagande. AA uppgav bl.a. följande.

text: Den 12 maj 2022 fick kommunen ett mejl från säljaren av fastigheten med information om att de inte avsåg att gå vidare med försäljningen om kommunfullmäktiges beslut inte hade fått laga kraft senast vid utgången av juni 2022. Med anledning av det kontaktade BB honom genom ett sms den 14 maj 2022 och ville att de skulle träffas för att prata om hans överklagande, vilket de gjorde dagen efter i stadshuset. Under samtalet berättade BB att säljaren inte avsåg att förlänga villkorstiden i avtalet eftersom handläggningen i domstolen hade dragit ut på tiden. BB utövade påtryckningar och uppgav att det bara var AA som hade överklagat beslutet. BB bad honom att återkalla överklagandet och sa att det kunde bli problem för kommunen om köpet inte kunde genomföras som planerat.

text: Av en sms-konversation som bifogades anmälan framgick att BB den 14 maj 2022 tagit kontakt med AA och ville prata om överklagandet och delge AA ny information från säljaren av fastigheten. I detta syfte föreslog BB i ett sms att de skulle träffas i Hässleholms stadshus.

text: Utredning

text: JO uppmanade Kommunstyrelsen i Hässleholms kommun att yttra sig om bl.a. i vilket syfte BB tog kontakt med AA och hur BB:s agerande förhåller sig till

text: 1 kap. 9 § regeringsformen

text: (RF).

text: Kommunstyrelsen yttrade sig den 20 december 2022 och den 15 juni 2023. Kommunstyrelsen uppgav att BB, sedan oktober 2022, inte längre var ordförande i kommunstyrelsen och i övrigt i huvudsak följande.

text: Kommunstyrelsen gav inte BB i uppdrag att kontakta AA, och BB informerade inte heller styrelsen om att kontakten togs. Eftersom kommunstyrelsen inte har någon annan information om kontakten får den antas ha tagits i det syfte som framgår av sms-konversationen mellan BB och AA.

text: Det är av största betydelse att rätten att överklaga myndigheters beslut inte undertrycks. Bestämmelsen i

text: regeringsformen

text: torde vara avsedd att förhindra påtryckningar med anledning av ett överklagande. Av sms-konversationen mellan BB och AA framgår att BB ville diskutera överklagandet med anledning av den nya informationen från säljaren av fastigheten. Det kan ha varit så att BB trodde att AA inte var medveten om vad överklagandet hade för konsekvenser för kommunen och endast ville upplysa om det. Det förhållandet att man upplyser om vilka följder ett överklagande kan få bör i sig inte anses vara ett försök att undertrycka rätten att överklaga, särskilt inte om nya omständigheter tillkommit som den enskilde inte känner till.

text: Kommunstyrelsen uppgav avslutningsvis att den inte kände till vad som sades mellan BB och AA vid mötet i stadshuset.

text: BB fick möjlighet att lämna upplysningar över anmälan och remissvaren samt vissa uppgifter i artiklar som var ingivna i JO:s ärende. Han uppgav följande.

text: Inledningsvis vill jag framhålla att mötet med AA inte skedde på uppdrag av kommunstyrelsen. Mötet skedde på enskilt initiativ av mig, i egenskap av förtroendevald ledamot av kommunfullmäktige, efter en diskussion med en kollega i fullmäktige. Kommunstyrelsen eller dess arbetsutskott informerades inte vare sig före eller efter mötet. Däremot har jag efter mötet vid olika tidpunkter talat med några enskilda ledamöter i kommunstyrelsen, däribland CC och DD, om mötet, t.ex. vid sammanträffande i arbetskorridoren eller i samband med fikapaus. Syftet med mötet har inte varit att förmå AA att återkalla överklagandet. Syftet har varit att informera AA om tillkommande omständigheter. Detta framgår också tydligt av den SMS-konversation som föregick mötet. Påståendet från AA om att jag utövat påtryckningar mot honom är inte korrekt. Tvärtom var jag tydlig med att jag inte ställde några krav på honom om att återkalla överklagandet. För övrigt menar jag att det är en naturlig del av uppdraget som förtroendevald att ha dialog med kommuninvånare, både meningsfränder och meningsmotståndare. Mötet med AA var en av många sådana dialoger under min tid som förtroendevald i Hässleholms kommun. – – – AA kommenterade kommunstyrelsens yttrande och BB:s skrivelse.

text: Under ärendets handläggning har AA lämnat in ytterligare skrivelser och handlingar till JO.

text: Rättslig reglering

text: Enligt

text: 1 kap. 9 §

text: RF ska myndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter beakta allas likhet inför lagen och iaktta saklighet och opartiskhet.

text: Bestämmelsen omfattar inte bara hur en sak rent faktiskt har handlagts och vilka verkliga skäl som ligger bakom ett beslut eller annat handlande från en myndighet. Även hur en myndighets eller en tjänstemans agerande har uppfattats är av betydelse. Redan risken för att andra kan uppfatta att saklighet och opartiskhet inte iakttas är tillräckligt för att hindra ett visst agerande. (Se Bull och Sterzel,

text: Regeringsformen

text: – en kommentar, [2023, JUNO], s. 57 och JO 2021/22 s. 402, dnr

text: m.fl.)

text: Varje medlem av en kommun har rätt att få lagligheten av ett kommunbeslut prövat genom att överklaga det till förvaltningsrätten. Bland annat kan beslut av fullmäktige överklagas dit. (Se

text: 13 kap.

text: och

text: 2 §§

text: kommunallagen

text: .) Laglighetsprövningsinstitutet värnar om den lokala demokratin och den kommunala självstyrelsen. Grundtanken är att alla medlemmar i en kommun är delaktiga i hur de kommunala angelägenheterna sköts och att de därmed har ett

text: berättigat intresse av att få till stånd en laglighetskontroll av besluten. (Se

text: prop. 2016/17:171 s. 252

text: Tjänstemän och andra befattningshavare vid kommunala myndigheter, bl.a. kommunstyrelsen, står under JO:s tillsyn. Däremot omfattar JO:s tillsyn inte ledamöter av beslutande kommunala församlingar. (Se 14 § första stycket 1 och 2 respektive 15 § 6 lagen med instruktion för Riksdagens ombudsmän.) Bestämmelserna har sin motsvarighet i den instruktion som gällde före den 1 september 2023 (se SFS 1986:765).

text: Bedömning

text: Av utredningen framgår att BB och AA träffades i Hässleholms stadshus den 15 maj 2022. Mötet skedde på initiativ från BB som ville prata om AA:s överklagande av ett kommunalt beslut att köpa en fastighet.

text: Min granskning har rört BB:s kontakter med AA med anledning av AA:s överklagande och huruvida BB:s agerande är förenligt med skyldigheten i

text: 1 kap. 9 §

text: RF för den som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter att iaktta saklighet och opartiskhet. Jag går därför inte in på det som AA i sina skrivelser till JO fört fram om andra förhållanden.

text: Av upplysningarna till JO förstår jag BB som att han anser att han inte tog kontakt med AA i sin egenskap av ordförande i kommunstyrelsen utan som ledamot av kommunfullmäktige.

text: Jag börjar därför med frågan om det finns några begränsningar i min tillsyn med anledning av att JO inte har tillsyn över ledamöter i fullmäktige.

text: Det var på kommunstyrelsens förslag som kommunfullmäktige godkände köpet av fastigheten. BB var vid den tidpunkten, och även när han träffade AA i stadshuset, ordförande i kommunstyrelsen. Hans agerande har en så tydlig koppling till rollen som ordförande i kommunstyrelsen att jag inte ser några hinder mot att jag granskar hans agerande i det här fallet. Det förhållandet att han inte längre innehar den nämnda befattningen innebär inte heller någon begräsning i min tillsyn i fråga om den nu aktuella händelsen.

text: Utredningen ger inget entydigt svar på vad som sades vid mötet i stadshuset. Så mycket står dock klart att BB informerade AA om att säljaren av fastigheten inte avsåg att gå vidare med försäljningen om inte fullmäktiges beslut fick laga kraft senast vid utgången av juni 2022. Det är även klarlagt att AA fick uppfattningen att BB sökte förmå honom att återkalla överklagandet.

text: Jag vill stryka under vikten av att företrädare för det allmänna respekterar den lagstadgade rätt som en kommunmedlem har att få lagligheten av ett kommunalt beslut prövat av domstol.

text: JO har därför uttalat att en företrädare för en kommunal eller statlig myndighet allmänt sett bör vara mycket återhållsam med att ta kontakt med en enskild som

text: är part i ett ärende där det allmänna, t.ex. en kommun, har intresse av utgången. Det får över huvud taget inte förekomma något som kan uppfattas som påtryckningar. Redan att väcka frågan om den enskilde vill överväga att återkalla ett överklagande, utan att den enskilde gett anledning till det, måste anses olämpligt. (Se JO 2010/11 s. 558, dnr

text: AA hade överklagat fullmäktiges beslut och yrkat att köpet skulle upphävas. Jag har därför svårt att förstå varför BB ville förmedla den tillkommande informationen från säljaren, om syftet inte var att AA skulle förmås att återkalla överklagandet. Under alla förhållanden var omständigheterna sådana att det fanns en uppenbar risk för att BB:s agerande kunde uppfattas på det sättet.

text: BB har agerat i strid med kravet på saklighet och opartiskhet i

text: regeringsformen

text: och han förtjänar kritik för det.

text: Ärendet avslutas.

text: Beslutet har fattats av JO Per Lennerbrant. Dokumentet har fastställts digitalt och har ingen underskrift.

text: Ärendet har föredragits av rättssakkunniga Leo Nilsson Nannini. Byråchefen Sara Johannesson har deltagit i beredningen.


avgjordAv: Hans-Gunnar Axberger

title: Anmälan mot Handelsanställdas arbetslöshetskassa angående långsam handläggning av en begäran om omprövning

text: Anmälan

text: I en anmälan till JO framförde AA klagomål mot Handelsanställdas arbetslöshetskassa. Han uppgav huvudsakligen följande. Den 1 juli 2007 fattade kassan beslut om att han skulle anses ha utträtt som medlem ur kassan på grund av obetalda medlemsavgifter. Den 18 februari 2008 avvisade kassan hans begäran om omprövning av beslutet. Den 13 juni 2008 undanröjde Länsrätten i Södermanlands län kassans beslut om avvisning och visade målet åter till kassan för omprövning av utträdessbeslutet. Den 13 november, dvs. fem månader senare, hade någon omprövning fortfarande inte skett.

text: Utredning

text: Muntliga upplysningar hämtades in från kassan, se bifogad tjänsteanteckning.

text: Handelsanställdas arbetslöshetskassa anmodades därefter att göra en utredning och yttra sig över AA:s anmälan. I kassans yttrande angavs huvudsakligen följande.

text: I maj 2008 bytte kassan ärendehanteringssystem, från SOTA till ÄGA. Det nya systemet gav kassan möjlighet att bl.a. skapa och spara brev direkt i systemet. Före bytet skrevs kassans yttranden till länsrätterna på kassans brevpapper, vilket angav adressen till kassans huvudkontor i Stockholm. Den brevmall som skapades i ÄGA angav istället adressen till kassans inläsningscentral i Östersund.

text: I det aktuella ärendet sände kassan sitt yttrande till länsrätten efter bytet av ärendehanteringssystem. Länsrätten sände därför sin dom till kassans inläsningscentral istället för till dess huvudkontor. Kassan har haft den ordningen att inkomna domar läggs till försäkringsansvarig för genomgång samtidigt som en kopia av domen sänds till inläsningscentralen. På grund av denna rutin utgick mottagande handläggare vid inläsningscentralen från att domen även fanns hos försäkringsansvarig, vilket den emellertid inte gjorde.

text: I samband med att kassan fick en kopia av domen i augusti 2008 uppmärksammades problemet med den angivna adressen. Adressen i kassans mallar har därefter ändrats. Kassan har även ändrat sina rutiner för hanteringen av

text: den kopia som inkommer till inläsningscentralen. Även denna läggs numer över till försäkringsansvarig.

text: När det gäller kassans utredning av ärendet om omprövning har den långa handläggningstiden till stor del berott på att AA getts möjlighet att styrka sina uppgifter om gjorda betalningar med kopior på kontoutdrag eller liknande. Det har dock inte inkommit några ytterligare handlingar i ärendet.

text: Beslut i ärendet om omprövning förväntades bli fattat av kassans styrelse vid dess möte torsdagen den 22 januari 2009.

text: AA kommenterade remissvaret. Han uppgav att det var korrekt att han getts möjlighet att styrka gjorda betalningar men att han inte hade kunnat göra detta.

text: Bedömning

text: Arbetslöshetskassorna är privaträttsliga organ som inte direkt omfattas av bestämmelserna i

text: förvaltningslagen (1986:223)

text: Förvaltningslagens

text: bestämmelser bör dock vara vägledande för arbetslöshetskassorna i den myndighetsutövande verksamheten. Enligt

text: 7 § förvaltningslagen

text: ska varje ärende där någon enskild är part handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts.

text: Handläggningen av AA:s begäran om omprövning påbörjades först drygt två månader efter det att länsrätten återförvisat målet till kassan. Anledningen synes vara att länsrätten, på grund av ett förbiseende vid byte av kassans ärendehanteringssystem, fått felaktig information om kassans adressuppgifter. Det är naturligtvis olyckligt att felet inte uppmärksammats tidigare. Sedan felet upptäckts har dock kassan omedelbart påbörjat handläggningen av AA:s ärende och vidtagit åtgärder för att undvika en upprepning av det inträffade.

text: Anledningen till den långa handläggningstiden beror emellertid inte enbart på den initiala tidsutdräkten utan även på att ett missförstånd verkar ha uppstått mellan AA och kassan när han i oktober 2008 informerades om att han fick möjlighet att styrka sina uppgifter om gjorda betalningar. AA har därefter, eftersom några kompletteringar inte blev aktuella, väntat på ett beslut från kassan medan kassan har väntat på AA:s kompletteringar.

text: Missförståndet hade kunnat undvikas om kassan hade angett inom vilken tid eventuella kompletteringar skulle ges in. Så snart denna tid löpt ut hade handläggningen av ärendet kunnat fortsätta och handläggningstiden hade därmed förkortats.

text: Med dessa uttalanden avslutas ärendet.


title: Anmälningar och utredningar om påstådda missförhållanden vid anstalten Skänninge. Även uttalanden om JO:s uppgifter

sammanfattning: Sommaren 2023 framförde tre intagna allvarliga klagomål mot vissa anställda vid anstalten Skänninge. Klagomålen rörde att personal hade utsatt intagna för övervåld och hot samt gjort rasistiska och andra nedsättande uttalanden. Anmälningarna har handlagts i de ärenden som detta beslut gäller. JO tog även i tiden efter att Kriminalvården hade yttrat sig över anmälningarna del av ytterligare uppgifter om liknande påstådda missförhållanden i delar av verksamheten vid anstalten Skänninge. Detta ledde till att JO Katarina Påhlsson den 18 januari 2024 i ett särskilt ärende beslutade att inleda en förundersökning om tjänstefel och misshandel vid anstalten. Prövningen av de inledningsvis nämnda klagomålsärendena fick därför avvakta. Den 16 september 2024 beslutade JO att lägga ned förundersökningen eftersom brott inte kunde styrkas. När det gäller de anmälningar som behandlas i sak i detta beslut framhåller JO att det skulle vara fullständigt oacceptabelt om Kriminalvårdens personal agerat på det sätt som anmälarna har beskrivit. Hon noterar emellertid att Kriminalvården har tillbakavisat uppgifterna samt att myndigheten har genomfört olika utredningsåtgärder och att berörda befattningshavare ska ha fått möjlighet att lämna synpunkter. Eftersom ord står mot ord är hennes slutsats att det som har kommit fram inte kan ligga till grund för kritik. JO betonar att hon har haft långt framskridna planer på att genomföra en inspektion av anstalten, men mot bakgrund av bl.a. vidtagna åtgärder är det inte aktuellt i dagsläget. Eftersom JO utreder flera andra ärenden som rör anstalten har hon dock anledning att inom den närmaste tiden återkomma till skilda förhållanden där. I beslutet beskrivs JO:s uppgifter som extraordinärt tillsynsorgan. JO redogör bl.a. för hur hennes tillsyn främst utövas och konstaterar att det är ytterst ovanligt att JO inleder förundersökning.

text: Anmälningar

text: I anmälningar som kom in till JO i juli och augusti 2023 klagade tre intagna på bl.a. larmstyrkan vid anstalten Skänninge. Klagomålen avsåg sammanfattningsvis att personal hade utsatt intagna för övervåld, främst i samband med ingripanden, och hot samt gjort rasistiska och andra nedsättande uttalanden.

text: Utredning

text: JO tog in bl.a. daganteckningar från kriminalvårdsregistret (KVR) i dnr 6247-2023.

text: Kriminalvården uppmanades att yttra sig över klagomålen.

text: I sitt remissvar anförde myndigheten, genom regionchefen för Region Öst, i huvudsak följande:

text: 6048-2023 Den första anmälan i ärendet avser en händelse som ska ha inträffat i början av april 2023 då den intagne var placerad på avskildhetsavdelning. Den intagne uppger att personalen under tiden i avskildhet ska ha uttalat sig otrevligt och hotfullt mot honom samt gått in på rummet och misshandlat honom. Den andra anmälan i ärendet avser en larmsituation som ska ha inträffat den 23 juni 2023. Den intagne uppger att personalen bl.a. ska ha greppat tag i honom hårt, skrikit på honom, hotat honom och tagit stryptag på honom. 6247-2023 Anmälan avser en händelse som ska ha inträffat den 2 augusti 2023. Den intagne uppger att han blivit nedtryckt i en stol och misshandlad. Personalen ska också ha uttalat sig nedsättande mot honom. 6282-2023 Anmälan avser en händelse som ska ha inträffat i den 2 augusti 2023. Den intagne uppger att personalen ska ha uttalat sig kränkande om de intagna.

text: Utredning

text: Uppgifter om sakförhållanden har inhämtats från kriminalvårdschefen för VO Skänninge, vari anstalten Skänninge ingår. Genom utredningen har sammanfattningsvis följande framkommit. 6048-2023 Avseende den första anmälan så har samtal skett med den personal som arbetat de aktuella dagarna, kontroll har skett av anteckningarna från tiden då den intagne var placerad i avskildhet (7–12 april 2023) och det har inhämtats uppgifter från anstaltens sjukvårdsmottagning. Det framkommer inga uppgifter om att den intagne haft några skador efter avskildheten. I samtal med de som arbetat den aktuella dagen har det inte framkommit något som tyder på att den intagne behandlats felaktigt eller att någon misshandel ägt rum. Det har inte framkommit något som styrker de uppgifter som den intagne har lämnat i sin anmälan. Avseende den andra anmälan så har samtal skett med den personal som arbetat den aktuella dagen och kamerabevakningen har kontrollerats. På den aktuella avdelningen hade det dagarna innan händelsen varit svårt att få de intagna, inklusive den intagne som lämnat in anmälan, att gå till sina rum vid inlåsning. Personalen hade tidigare samma dag pratat med den intagne som skrivit anmälan angående att han skulle följa personalens anvisningar vid inlåsning. Vid tiden för inlåsning den aktuella dagen vägrade den intagne följa personalens anvisningar att gå till sitt bostadsrum. Eftersom den intagne fortsatte vägra gå till sitt bostadsrum bedömde personalen det nödvändigt att skyndsamt tillkalla mer personal, varför larm aktiverades. För att kunna tala med den intagne enskilt fördes han till ett samtalsrum där man höll ett tillrättavisande samtal avseende vikten att följa personalens anvisningar. Av kamerabevakningen från den aktuella larmsituationen framgår bl.a. att personalen tog avslappnade grepp om den intagne när de eskorterade honom till samtalsrummet. Av kamerabevakningen framgår också att

text: den intagne befann sig inne på rummet med personal i ca två minuter för att sedan lugnt och till synes opåverkad gå till sitt rum utan att någon höll i honom. På vägen till sitt rum diskuterade han med personalen och pekade på en klocka på väggen. Kriminalvårdschefen anser att ingripandet har varit proportionerligt och försvarligt samt att uppgifterna i utredningen inte ger något stöd för att den intagne skulle ha behandlats felaktigt i samband med händelsen. 6247-2023 Den intagne fick ett krampanfall på avdelningen och en annan intagen påkallade avdelningspersonalens uppmärksamhet. Avdelningspersonalen gick till avdelningen och aktiverade larm. Avdelningspersonalen tog därefter med sig den intagne till vaktrummet. När larmstyrkan anlände stod den intagne i vaktrummet. Den intagne var då uppjagad, utåtagerande och följde inte personalens instruktioner. Två personer ur larmstyrkan tog då grepp om den intagnes ena arm och huvud. Den intagne blev alltmer utåtagerande och personalen tog då fastare grepp. Larmchefen var inte närvarande i rummet under denna situation utan kom in först efter att personalen släppt kontrollgreppet. Den intagne har trots detta särskilt pekat ut larmchefen. Av sjukvårdsjournalen framgår att det på den intagnes begäran den 4 augusti 2023 dokumenterats skador efter händelsen den 2 augusti 2023. Av dokumentationen framgår bl.a. att den intagne hade blåmärken över ena revbenet, sin vänstra biceps och höger hand. Den intagne uppgav vid tillfället att han hade väldigt ont i nacken samt ont i höger hand vid knogarna och handleden. Kriminalvårdschefen bedömer att den skada som den intagne uppger ska kommit från att han blev knäad har uppkommit när han sattes ner i stolen, vilken hade ett högre armstöd i trä. Kriminalvårdschefen anser utifrån utredningen att larmstyrkan agerat proportionerligt utifrån tillgänglig information. Ingen i personalen har lämnat några uppgifter som tyder på att någon skulle ha uttalat sig otillbörligt mot den intagne eller knäat denne under ingripandet. 6282-2023 Det har under anstaltens utredning inte framkommit något om att personalen skulle ha uttalat sig rasistiskt. Varken personal eller andra intagna har lämnat någon information angående en sådan händelse som den intagne beskriver. Den intagne har inte heller själv sagt något till personalen.

text: Rättslig reglering

text: Av

text: 1 kap. 4 § fängelselagen (2010:610)

text: , FäL, framgår att varje intagen ska bemötas med respekt för sitt människovärde och med förståelse för de särskilda svårigheter som är förenade med frihetsberövandet. Av 1 kap. 6 § FäL framgår att verkställigheten inte får innebära andra begränsningar i den intagnes frihet än som följer av denna lag eller som är nödvändiga för att ordningen eller säkerheten ska kunna upprätthållas. En kontroll- eller tvångsåtgärd får endast användas om den står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. Om en mindre ingripande åtgärd är tillräcklig ska den användas. Av

text: 24 kap. 2 § 1 st. brottsbalken

text: framgår följande. Rymmer den som är intagen i kriminalvårdsanstalt eller som är häktad, anhållen eller annars berövad friheten eller sätter han eller hon sig med våld eller hot om våld till motvärn eller gör han eller hon på annat sätt motstånd mot någon som han eller hon står under uppsikt av, när denne ska hålla honom eller henne till ordningen, får det våld användas som med hänsyn till omständigheterna är försvarligt för att rymningen ska hindras eller ordningen upprätthållas. Detsamma ska gälla om någon annan än de som nu har nämnts gör motstånd i ett sådant fall.

text: Kriminalvårdens bedömning

text: Avseende ärendena 6048-2023 och 6282-2023 finner Kriminalvården utifrån de uppgifter som Kriminalvårdschefen vid anstalten Skänninge lämnat inget stöd

text: för de intagnas påståenden om att personalen använt våld mot dem eller på annat sätt agerat eller uttalat sig otillbörligt. Dessa anmälningar föranleder därför inga åtgärder eller ytterligare uttalanden från Kriminalvården. Kriminalvården vill avseende ärende 6247-2023 framföra följande. Det framstår inte som osannolikt att en del av de skador som dokumenterats på den intagne kan ha uppstått vid ingripandet i vaktrummet. Kriminalvården finner dock utifrån Kriminalvårdschefens uppgifter inte något stöd för att den intagne under ingripandet skulle ha blivit knäad eller utsatt för otillbörliga uttalanden från personalen. Av utredningen framgår att den intagne inne på vaktrummet varit uppjagad, utåtagerande och inte lyssnat på personalens instruktioner. Mot denna bakgrund finner Kriminalvården att personalens agerande i vaktrummet varit proportionerligt för att få kontroll över den intagne.

text: Anmälarna fick tillfälle att kommentera remissvaret. En av dem, anmälaren i ärendet med dnr 6048-2023, yttrade sig och anförde bl.a. följande. Efter det som hände i april 2023 vågade han inte ta kontakt med anstaltens sjukvård för att få sina skador dokumenterade eftersom personalen sade att de skulle läsa hans meddelanden till sjukvården och hotade med att det då skulle bli mycket värre för honom. När det gäller händelsen i juni förde personalen honom till ett rum utan kamera för att de hade för avsikt att misshandla honom.

text: Bedömning

text: Om JO:s uppgifter som extraordinärt tillsynsorgan JO granskar att de som utövar offentlig verksamhet följer lagar och andra föreskrifter. Vidare ska JO särskilt se till att man iakttar det grundlagsfästa kravet på opartiskhet och saklighet samt att det inte görs intrång i enskildas grundläggande fri- och rättigheter.

text: Tillsynen utövas främst genom att den enskilda justitieombudsmannen prövar klagomål från enskilda. Därutöver genomförs inspektioner – föranmälda såväl som oanmälda – och olika undersökningar på eget initiativ. En ombudsman får dessutom som särskild åklagare väcka åtal mot en befattningshavare som genom att åsidosätta vad som åligger honom eller henne i tjänsten eller uppdraget har begått en annan brottslig gärning än tryckfrihetsbrott eller yttrandefrihetsbrott. Slutligen kan en anmälan göras till den myndighet som i vissa fall har i uppgift att besluta om disciplinpåföljd. Allt detta framgår av lagen (

text: ) med instruktion för Riksdagens ombudsmän (JO); se särskilt

text: och

text: 22 §§

text: Det är alltså framför allt genom att utreda klagomål och genomföra inspektioner som JO utövar sin tillsyn. Granskningen ska inte ersätta de uppgifter och den rättstillämpning som en ordinarie myndighet ska sköta. Bestämmelsen om förundersökning och åtal i 21 § JO-instruktionen är därför utformad på det sättet att en ombudsman, till skillnad från en allmän åklagare, har möjlighet att välja i vilken utsträckning en förundersökning ska inledas och åtal väckas. Regleringen i denna del ger uttryck för JO:s ställning som ett extraordinärt tillsynsorgan (

text: bet. 2022/23:KU32 s. 49

text: f.). I praktiken är det ytterst ovanligt att JO inleder förundersökning, och i de fall det sker rör det sig företrädesvis om misstankar om tjänstefel eller brott mot tystnadsplikt och liknande.

text: Den som står under JO:s tillsyn är i enlighet med

text: 13 kap. 6 § regeringsformen

text: skyldig att lämna de upplysningar och yttranden som JO begär inom ramen för utredningen av ett tillsynsärende. Bestämmelsen innebär en skyldighet för myndigheter och enskilda tjänstemän att biträda JO i utredningsarbetet (

text: bet. 2023/24:KU11 s. 18

text: ). Den granskade myndigheten måste således göra det som är möjligt för att klarlägga sakförhållandena, bl.a. genom att inhämta information från samtliga befattningshavare som kan bidra till den egna utredningen. Det här innebär också att en enskild tjänsteman inte kan avstå från att lämna uppgifter som kan ha betydelse för JO:s utredning, utan han eller hon måste sanningsenligt beskriva sina tjänsteåtgärder och sitt handlande. Denna sanningsplikt gäller däremot inte när JO bedriver förundersökning; då behöver befattningshavaren inte ens yttra sig. (Se t.ex. JO:s beslut den 10 juni 2024, dnr

text: , och JO 2018/19 s. 588, dnr

text: Anmälningarna mot anstalten Skänninge och inledande av förundersökning m.m. Tre intagna framförde alltså sommaren 2023 allvarliga klagomål mot vissa anställda vid anstalten Skänninge. Jag valde att utreda anmälningarna i sedvanlig ordning och uppmanade i september samma år Kriminalvården att yttra sig över dem.

text: JO fick även därefter del av, och har på olika sätt tagit emot, ytterligare uppgifter om liknande påstådda missförhållanden i delar av verksamheten vid anstalten Skänninge. Det gjordes vidare gällande att det bl.a. fanns personal i anstalten som upprättade oriktiga redogörelser om misstänkt misskötsamhet. Anmälningarna kom från både intagna och deras anhöriga och riktade sig mot såväl enskilda kriminalvårdare som grupper av anställda.

text: Kriminalvårdens remissvar i de ärenden som behandlas i detta beslut kom in till JO i november 2023. En kort tid senare inkom en skrift till JO med ytterligare graverande anklagelser. På grund av det som då framfördes och de uppgifter som under en period hade förts fram eller på annat sätt kommit till min kännedom bedömde jag att det fanns anledning att anta att befattningshavare som står under min tillsyn hade gjort sig skyldiga till i vart fall tjänstefel och misshandel. Jag beslutade därför den 18 januari 2024 att inleda en förundersökning om sådana brott vid anstalten Skänninge (dnr 440-2024). I samband med det bestämde jag att min prövning av de tre utredda klagomålen fick avvakta.

text: Det bör nämnas att det under våren i år fortsatte att komma in en mängd anmälningar mot anstalten Skänninge. Jag har dessutom noterat att några händelser har polisanmälts och att medier senare rapporterat om situationen där. Det var nödvändigt att min brottsutredning fick ha sin gång, inte minst med hänsyn till de regler som gäller för en förundersökning respektive en sedvanlig utredning i JO:s klagomålshantering. I de fall som de tillkommande klagomålen rörde snarlika påståenden vidtog jag därför inte några särskilda åtgärder. Många ärenden är fortfarande öppna.

text: Inom ramen för den förundersökning som jag bedrivit från januari 2024 har bl.a. ett antal personer hörts och handlingar granskats. Sedan materialet redovisats och gåtts igenom har jag nu kommit fram till att brott inte kan styrkas. Jag beslutade därför den 16 september 2024 att lägga ned förundersökningen.

text: När det gäller de här i sak behandlade anmälningarna innehåller de alltså allvarliga påståenden, bl.a. om övervåld i samband med ingripanden av den s.k. larmstyrkan eller kontrollgruppen samt om ett rasistiskt och förnedrande bemötande från enskilda kriminalvårdare. Det är givetvis fullständigt oacceptabelt om Kriminalvårdens personal har agerat på det sätt som anmälarna har beskrivit. Myndigheten har dock tillbakavisat uppgifterna. Visserligen har jag något svårt att förstå hur kriminalvårdschefen ansett sig ha underlag och insikt nog att dra så säkra slutsatser om hur en av de skador uppkommit som anmälaren i ärendet med dnr 6247-2023 hade efter händelsen i augusti 2023. Såväl Kriminalvården som anstalten har emellertid genomfört olika utredningsåtgärder, och berörda befattningshavare har enligt uppgift getts möjlighet att lämna synpunkter och dessutom fått ta del av myndighetens remissvar. Jag får därmed konstatera att ord står mot ord, och jag bedömer att ytterligare åtgärder inte skulle leda till något annat resultat. Det som har kommit fram kan inte ligga till grund för kritik.

text: Med anledning av att anmälaren i ärendet med dnr 6048-2023 har anfört att personalen sagt att de skulle läsa hans meddelanden till sjukvården vill jag understryka att ett sådant handlande naturligtvis inte är tillåtet utifrån reglerna om hälso- och sjukvårdssekretess (se

text: 8 kap.

text: och

text: 2 §§

text: och

text: 25 kap. 1 §

text: offentlighets- och sekretesslagen

text: [2009:400] samt t.ex. JO 2015/16 s. 249, dnr

text: Avslutning Jag har haft långt framskridna planer på att genomföra en inspektion av anstalten Skänninge. Som framgått har jag dock bedrivit en förundersökning under flera månader med tillhörande utredningsåtgärder. De allvarliga uppgifterna om missförhållanden och oprofessionellt bemötande i delar av verksamheten måste vara kända hos Kriminalvården. Det är därför inte aktuellt att inspektera anstalten i dagsläget.

text: Avslutningsvis kan det nämnas att jag har utrett och utreder andra ärenden som rör Skänninge. I början av året fick t.ex. anstalten allvarlig kritik för att ha tillämpat en rutin som inneburit att intagna vid larm hade placerats i avskildhet utan att något formellt beslut hade fattats (se mitt beslut den 16 januari 2024, dnr 3439-2023). I flera pågående granskningar har Kriminalvården yttrat sig eller uppmanats att göra det. Ärendena handlar om bl.a. hanteringen av intagnas begäran om omprövning och överklagande (dnr 3598-2024 och 4777-2024) samt hanteringen av handlingar med sekretesskyddade eller annars känsliga uppgifter (dnr 2787-2024 och 3083-2024). Det kan noteras att jag i ärendet med

text: dnr 2787-2024 alldeles nyligen beslutade om en förnyad s.k. remiss till Kriminalvården eftersom anstalten inte hade hört de i anmälan namngivna kriminalvårdarna, trots att det enligt min mening var uppenbart att det borde ha gjorts och en långtgående undersökningsplikt ligger på den granskade myndigheten (se min redogörelse inledningsvis). Av liknande skäl begärde jag häromdagen ett kompletterande yttrande från Kriminalvården även i ett annat ärende som rör anstalten Skänninge (dnr 4616-2024).

text: Jag återkommer alltså inom den närmaste tiden till skilda förhållanden vid anstalten Skänninge och kommer att göra de uttalanden och vidta de åtgärder som jag då anser är motiverade.

text: Ärendena avslutas.

text: Beslutet har fattats av JO Katarina Påhlsson. Dokumentet har fastställts digitalt och har ingen underskrift.

text: Rättssakkunniga Sanna Ekman har föredragit ärendena och byråchefen Catrine Björkman har deltagit i beredningen.


title: Anmälan mot Radiotjänst i Kiruna AB

text: AA har anmält Radiotjänst i Kiruna AB (Radiotjänst) angående hanteringen av ett ärende om TV-avgift.

text: Muntliga upplysningar har hämtats in från Radiotjänst, se bifogad tjänsteanteckning. JO har också tagit del av handlingarna i ärendet. Av utredningen framgår följande. Den 26 januari 2009 genomfördes en avgiftskontroll i det område där AA bor. Genom ett fönster till det som antogs vara AA:s bostad iakttog kontrollanten en TV-apparat. Iakttagelserna dokumenterades på blanketten ”Av-giftskontroll – tv-mottagare”. Kundens exemplar av blanketten lämnades aldrig till AA. Härefter beslutade Radiotjänst om avgiftsskyldighet. Radiotjänst har den 30 mars 2009 omprövat beslutet om avgiftsskyldighet.

text: Förvaltningslagens

text: bestämmelser är tillämpliga när Radiotjänst handlägger ärenden om TV-avgifter (se

text: 14 §

text: lagen [1989:41] om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst). Radiotjänsts handläggning har i det här fallet inte varit korrekt. Vad som förekommit ger anledning att erinra om

text: förvaltningslagens

text: bestämmelser om kommunikationsplikt (

text: 17 § förvaltningslagen

text: Ett ärende får som huvudregel inte avgöras utan att den som är sökande, klagande eller annan part har underrättats om en uppgift som har tillförts ärendet genom någon annan än honom själv och han har fått tillfälle att yttra sig över den, om ärendet avser myndighetsutövning mot någon enskild (17 § första stycket). Det är myndigheten som bestämmer om underrättelsen skall ske muntligt, genom vanligt brev, genom delgivning eller på något annat sätt (17 § tredje stycket).

text: Vad AA anfört i övrigt ger inte anledning till någon ytterligare åtgärd eller något uttalande från JO:s sida.