motpart: Norrsken AB

title: Norrsken AB

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, dnr 795/2019 – Norrsken AB.

text: Vad ärendet rör

text: Fråga om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Ett aktiebolag som ägs av flera olika offentliga aktörer säljer datakommunikationstjänster via fibernät. Bolaget säljer sina tjänster både som underleverantör och direkt till slutkund. Försäljning sker såväl inom som utanför ägarnas hemkommuner/regioner. Utredningen är initialt inriktad på försäljning av datakommunikationstjänster vid tillfälliga och tidsbegränsade evenemang.

text: Varför ärendet prioriterats

text: Bolagets agerande riskerar att potentiellt snedvrida konkurrensen och utestänga företag som kan utöva ett effektivt konkurrenstryck vid bland annat offentlig upphandling.

text: Ärendet rör även rättsfrågor där det finns behov av vägledning.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2021-11-23 (Dnr 795/2019)

text: Konkurrensverket har utrett om det kommunala bolaget Norrsken bedriver försäljning av fiberkapacitet vid event i strid med reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i

text: konkurrenslagen

text: . Konkurrensverket har inte funnit några tydliga tecken på att bolaget bedriver säljverksamhet som hämmar eller snedvrider konkurrensen och avslutar därför utredningen.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Skrivelse till regeringen

text: 2021-11-23 (Dnr 705/2021)

text: Konkurrensverket konstaterar att det finns en risk att kommuner bedriver verksamhet på fiber- och bredbandsområdet som ligger utanför den kommunala kompetensen, genom att utföra uppgifter som saknar kommunalt allmänintresse. Det råder dock oklarheter om var gränserna går på området. Nu vänder sig Konkurrensverket till regeringen för att få förtydligat vilka verksamheter kommuner får bedriva på fiber- och bredbandsområdet.

text: Ta del av Konkurrensverkets skrivelse till regeringen

text: Påstått konkurrensproblem – konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet inom fibermarknaden

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: Sammanfattning Konkurrensverket finner sammantaget att det inte är motiverat med en fortsatt utredning. Detta då det inte har framkommit några tydliga tecken på att konkurrensen snedvrids eller hämmas. Genom utredningen har dock uppmärksammats att det föreligger en oklarhet kring var gränserna för den kommunala kompetensen går på fiber- och bredbandsområdet. Enligt Konkurrensverkets bedömning förekommer det att kommuner bedriver icke kompetensenlig verksamhet på området. Enbart den omständigheten att en verksamhet inte är kompetensenlig är dock inte tillräckligt för ett ingripande med stöd av reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS) i

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen (2008:579)

text: (KL).

text: Klagomålet Konkurrensverket mottog den 27 december 2019 ett klagomål från Twentyfourseven Live AB (Twentyfourseven) mot Norrsken AB (Norrsken). Norrsken ägs av ett antal kommuner och kommunala stadsnät i 21 kommuner i regionerna Dalarna, Gävleborg, Västernorrland och Västerbotten och är ett s.k. stadsnätskluster. Bolaget erbjuder tjänster och lösningar som är baserade på fiber som bärare av tjänsterna våglängdsteknik och ethernet. Norrsken äger inte något eget fibernät utan hyr ca 600 mil fibernät av bl.a. sina ägarstadsnät och Svenska Kraftnät. Bolagets förhyrda nätområde täcker större delen av Norrland och sträcker sig även utanför ägarkommunerna (bl.a. till Stockholm, Västerås, Örebro och Karlstad). Norrsken hyr även vid försäljning av de tjänster som ärendet gäller -08 -07 2020 3, 2. v

text: tillfälligt in andra fiberoperatörers förbindelser. Med andra ord säljer Norrsken kapacitet både på förbindelser som ägs av Norrskens ägare och på andra operatörers förbindelser.

text: I klagomålet anges att Norrsken bedriver verksamhet i strid med KOS-reglerna. Fokus i klagomålet är den del av Norrskens verksamhet som avser försäljning av kapacitetstjänster vid event och då särskilt när SVT gör avrop från ett ramavtal för eventkontribution där både Twentyfourseven och Norrsken är leverantörer. Med event avses i detta sammanhang tillfälliga evenemang som t.ex. en skidtävling eller Melodifestivalen, där SVT köper kapacitetstjänster för att transportera rörliga bilder i realtid från eventplatsen till SVT:s kontrollrum i Stockholm där programmet klipps.

text: Enligt klagomålet agerar Norrsken i strid med KOS-reglerna dels genom att bryta mot lokaliseringsprincipen i

text: 2 kap. 1 § kommunallagen (2017:725)

text: (KomL), dels genom att underprissätta anbud inom ramen för SVT:s ramavtal. Enligt Twentyfourseven har Norrsken även vägrat lämna tillträde till sitt fibernät samt offererat olika pris för samma tjänst till Twentyfourseven och SVT.

text: SVT:s upphandling SVT upphandlade 2018 ett ramavtal för eventkontribution där bl.a. anbudsområde 1, IP-kapacitet och/eller våglängd, som är det för utredningen relevanta anbudsområdet, återfinns. Anbudsområdet omfattar hela Sverige.

text: Leverantörer i anbudsområde 1 är Norrsken, Twentyfourseven, GlobalConnect (tidigare IP-Only), Mobile Links och Netwest. Tidigare (2016–2018) var Twentyfourseven enda leverantör av eventkontribution till SVT och Norrsken agerade då ofta underleverantör till Twentyfourseven. SVT valde 2018 att genomföra en ny upphandling för att få in flera leverantörer och därigenom skapa konkurrens. Sedan avropen konkurrensutsattes under det nya ramavtalet har priserna sjunkit märkbart.

text: Ramavtalet tillämpas genom att SVT avropar en specificerad tjänst i en avropsförfrågan. Tilldelning av avropskontrakt sker efter förnyad konkurrensutsättning och är oftast baserad på pris.

text: SVT har inkommit med statistik över inköp av förbindelsetjänster till event mellan 2017 och 2020. Statistiken visar att Norrsken vann 79 % av alla avrop i anbudsområde 1 under 2019 (19 av 24 av avrop) och 89 % under 2020 (16 av 18 avrop). De företag som Norrsken konkurrerade med i dessa upphandlingar var Twentyfourseven och Mobile Links samt i ett enstaka fall Netwest.

text: Norrsken lämnade anbud på totalt 45 avrop under 2019 och 2020. 35 av de event anbuden avsåg ägde rum utanför ägarkommunerna. Norrsken vann avropet i 29 av de 35 fallen. Event vunna av Norrsken utanför ägarkommunerna har ägt rum i

text: bl.a. Malmö, Göteborg och Västerås. Norrskens priser var i många fall betydligt lägre än konkurrenternas.

text: Närmare om aktörerna

text: Av Norrskens ägardirektiv framgår att bolaget ska drivas på affärsmässiga grunder men att bolaget inte har som primärt syfte att ge utdelning till aktieägarna. Norrsken ska finansieras genom sitt aktiekapital samt i övrigt av genererade medel och/eller upplåning. Verksamhetens syfte är att leverera datakommunikationstjänster inom ett geografiskt spritt område med fokus på de regioner där ägarna finns etablerade samt samordna och skapa affärer för ägarna inom stadsnätsområdet. Även om det av ägardirektivet framgår att bolagets primära syfte inte är att ge utdelning till aktieägare, har det inte angetts i bolagsordningen att bolaget ska ha annat syfte än att generera vinst till dess ägare. Norrsken ska således drivas utifrån

text: aktiebolagslagens

text: huvudregel att vara vinstdrivande.

text: Twentyfourseven är ett enmansbolag som inte äger något eget nät utan hyr nät från andra, t.ex. Norrsken och GlobalConnect, för att kunna lämna anbud på SVT:s avrop. SVT har varit den enskilt viktigaste kunden för Twentyfourseven. Sedan det nya ramavtalet trätt i kraft har Twentyfoursevens omsättning minskat kraftigt.

text: Utredningen

text: Konkurrensverket har under utredningen ålagt Norrsken, Twentyfourseven, Telia och GlobalConnect att inkomma med uppgifter, bland annat om kostnader och intäkter för de tjänster som ärendet gäller. Verket har även haft ett möte med Norrskens ägare där ärendet diskuterats och ålagt Norrskens ägare att inkomma med sina bedömningar avseende de aktuella kommunala kompetensfrågorna.

text: Norrsken har i huvudsak anfört följande avseende frågan om Norrskens eventverksamhet ligger inom den kommunala kompetensen. Det är en viktig del i bedömningen huruvida ägarkommunernas investering i Norrskens eventverksamhet är proportionerlig i relation till den nytta för kommunmedlemmarna som Norrskens eventverksamhet genererar. Ägarnas investeringar i Norrskens verksamhet generellt och i synnerhet eventverksamhet

text: är mycket små i förhållande till de investeringar som gjorts i den underliggande bredbandsutbyggnaden.

text: Vidare har Norrsken anfört att en viktig anledning till att Norrskens verksamhet är positiv både ur kommunmedlemmarnas perspektiv och ur ett konkurrensperspektiv är marknadens krav på ”single point of contact”. Ingen fiberaktör kan ha ett eget rikstäckande fibernät utan behöver kunna erbjuda tillgång till andras fibernät som återförsäljare för att kunder ska kunna få en ”single point of contact”. Om kommunalt ägda bolag inte får vara detta drabbas de av en mycket stor konkurrensnackdel i förhållande till andra bolag.

text: Norrsken har även anfört att om dess ägare skulle ge ägardirektivet att inte verka utanför ägarkommunerna så faller hela Norrskens affärsmodell. Anledningen är att Norrsken i så fall inte skulle kunna ha tjänsteleverantörer från Stockholm som kunder eftersom det ligger utanför ägarkommunernas geografiska område. Vidare skulle Norrsken inte kunna ha mobiloperatörer som kunder då operatörerna har som krav att erbjuda ringar som i princip alltid ska gå utanför någon av ägarkommunerna. Norrsken skulle inte heller kunna hjälpa till med nationella affärer (något som de stora operatörerna efterfrågar) då Norrsken i stort sett aldrig skulle kunna ta ett helhetsåtagande.

text: Ägarkommunerna har samtliga, förutom en, anfört att de är av uppfattningen att den påtalade eventverksamheten är i enlighet med de kommunala befogenheterna. En kommun har anfört att det finns en risk för att verksamheten strider mot den kommunala kompetensen, men att den utgår från att Norrsken har bedömt att bolagets agerande är kompetensenligt.

text: Kommunernas argumentation liknar Norrskens. Vissa har kort angett att ”man står bakom Norrskens verksamhet som ägare” och vissa har lämnat mer utförliga svar. Ett vanligt förekommande argument framfört av kommunerna är att invånare och näringslivet i kommunen behöver tillgång till säker bredbandstrafik för att följa med i den digitala utvecklingen. Andra vanligt förekommande argument är att eventverksamheten ger möjlighet för kommuninvånarna att få ut maximal nytta av den utbyggda fiberinfrastrukturen i kommunen och att eventverksamheten driver och understödjer den digitala utvecklingen och de lokala aktörernas konkurrenskraft och innovationsförmåga.

text: Enligt klagomålet har Norrsken underprissatt sina anbud inom ramen för SVT:s ramavtal. Konkurrensverket har i flera omgångar ålagt Norrsken att inkomma med uppgifter, framförallt avseende de kostnader bolaget har för att vara aktivt inom eventsegmentet. Verket har härvidlag ställt detaljerade kostnadsfrågor kring ett urval av avropen som SVT gjort inom ramen för sitt ramavtal.

text: Telia har, efter åläggande, inkommit med uppgifter om Telias prissättning av fyra olika offerter avseende redundanta förbindelser som lämnats till Norrsken. Även GlobalConnect har ålagts att inkomma med information för att möjliggöra en jämförelse av dess kostnader med de som Norrsken har redovisat avseende ovan nämnda urval av avrop. Bolagets svar var dock inte tillräckligt utförligt och Konkurrensverket har inte, trots flera påminnelser, fått efterfrågad kompletterande information från GlobalConnect.

text: Utredningen indikerar att Norrsken har ett lägre vinstkrav än konkurrenterna. Bolaget har inte – även om det ska drivas på affärsmässiga grunder – som primärt syfte att ge utdelning till aktieägarna. Någon utdelning av vinst till ägarna har inte, såvitt framgått av årsredovisningar, skett. Det har inte heller t.ex. framkommit att bolaget, i nutid, mottagit tillskott eller bidrag från ägarna.

text: Skäl för beslutet

text: Rättsliga utgångspunkter

text: Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL får staten, en kommun eller en region förbjudas att i en säljverksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur tillämpa ett visst förfarande, om det snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden. Förbud får också meddelas om förfarandet hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas när det gäller förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt. För en kommun eller en region kan även en hel säljverksamhet förbjudas, om den inte är förenlig med lag.

text: Det som sägs i

text: 3 kap. 27 §

text: KL gäller enligt

text: 3 kap. 28 §

text: KL även avseende ett förfarande eller en verksamhet i en annan juridisk person om staten, en kommun eller en region direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande över den juridiska personen genom ägarskap, finansiell medverkan, gällande regler eller annat.

text: Den kommunala kompetensen anger kommuners behörighet att befatta sig med olika slags angelägenheter och fastställs i KomL, olika speciallagar samt de speciella undantagen för anknytningskompetens och tillfälligt överskott som är fastställda i praxis. Det saknas speciallagstiftning som definierar vad kommuner får göra på fiber- och bredbandsområdet. I det aktuella ärendet blir därför de allmänna kompetensreglerna i KomL tillämpliga.

text: Enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KomL får kommuner och regioner själva ha hand om sådana angelägenheter av allmänt intresse som har anknytning till kommunens eller regionens område eller dess medlemmar. Av förarbetena framgår att

text: utgångspunkten vid bedömningen av allmänintresset är om kommunens befattning med angelägenheten är lämplig, ändamålsenlig och skälig.

text: Utöver att det ska finnas ett allmänt intresse ger bestämmelsen i

text: 2 kap. 1 §

text: KomL även uttryck för den s.k. lokaliseringsprincipen. Innebörden av lokaliseringsprincipen är att de intressen som en kommun vill främja ska vara knutna eller lokaliserade till kommunens område eller dess medlemmar. Principen utgör emellertid inte ett hinder mot att en kommun engagerar sig i verksamhet som främst används av andra än den egna kommunens medlemmar eller ett kommunalt engagemang utanför kommunens gränser. Det väsentliga är om engagemanget behövs för att tjäna den egna kommunen och dess medlemmar.

text: I praxis har exempelvis flygplatser för reguljär trafik som byggts utanför den egna kommungränsen ansetts skapa bättre kommunikationsmöjligheter för de egna kommunmedlemmarna och bedömts ligga inom den kommunala kompetensen. Ett annat exempel är

text: RÅ 1977 ref. 77

text: , som gällde Göteborgs kommuns gatunämnds engagemang i byggandet av en tillfartsled till E6 inom Mölndals kommun. Mot bakgrund av den betydelse tillfartsleden hade för anordnandet av kommunikationer till och inom Göteborg ansågs nämnden inte ha överskridit sin befogenhet.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Av

text: 3 kap. 28 §

text: KL följer att 27 § samma kapitel även gäller verksamhet som bedrivs i en annan juridisk person, om staten, en kommun eller en region direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande över den juridiska personen. Norrsken har endast minoritetsägare.

text: I förarbetena till KOS-reglerna hänvisas, oaktat att bestämmelserna är en svensk reglering som saknar motsvarighet inom EU-rätten, till EU-rättens tolkning av begreppen ”offentligt företag” och ”dominerande inflytande”. I det sammanhanget anges att det är ”det allmänna” som ska ha dominerande inflytande över en annan juridisk person för att denna ska anses vara ett offentligt företag. Mot bakgrund härav och då Marknadsdomstolen i

text: MD 2014:1

text: tillämpat KOS-reglerna på en offentlig aktör som ägdes av fyra kommuner med minoritetsägarandel finner Konkurrensverket att Norrsken utgör en offentlig aktör på det sätt som avses i 3 kap. 27 och 28 §§ KL.

text: För att Norrskens påtalade eventverksamhet ska anses förenlig med lag krävs att det finns ett allmänt intresse i att bedriva en sådan typ av verksamhet. Norrsken och några av dess ägarkommuner har argumenterat för att ett sådant allmänt intresse föreligger, med hänvisning till ett avgörande från Förvaltningsrätten i Malmö, i vilket förvaltningsrätten ansåg det ingå i kommunens allmänna kompetens att bedriva och tillhandahålla bredband. Målet gällde Vellinge stadsnät AB, som var helägt av Vellinge kommun. Driften av nätet skulle, såvitt framgår av avgörandet, dock upphandlas. Även Förvaltningsrätten i Karlstad har kommit till liknande slutsatser vid en laglighetsprövning av ett beslut av Örebro kommun som syftade till att skapa ett av Örebro kommun och Kumla kommun samägt bolag som skulle ha till ändamål att äga, förvalta och utveckla ett passivt bredbandsnät inom de båda kommunerna samt därmed förenlig verksamhet. Förvaltningsrätten i Karlstad konstaterade att utbyggnad och underhåll av bredbandsnät var en verksamhet av allmänt intresse.

text: Även om det kan anses föreligga ett allmänt intresse i utbyggnad av bredband är det enligt Konkurrensverket dock oklart om tillhandahållandet av tillfälliga kapacitetstjänster för event, oavsett om detta sker inom eller utanför ägarkommunerna, utgör ett sådant allmänt intresse. De kapacitetstjänster som är föremål för Konkurrensverkets utredning är mer förädlade än den verksamhet (nätinnehav) som bedömdes som kompetensenlig av Förvaltningsrätten i Malmö.

text: Den s.k. värdekedjan inom fiber- och bredbandstjänster har definierats enligt följande av Post- och Telestyrelsen.

text: 1 Passivt nät (infrastruktur och svartfiber).

text: 2 Aktivt nät (transmission eller kapacitetstjänster, svartfibern aktiveras med hjälp av aktiv utrustning).

text: 3 Kommunikationsnivå (dirigerar och administrerar det aktiva nätet. Erbjuder tjänsteabonnemang via plattform).

text: 4 Tjänster (tjänsteleverantörer ser till att konsumenter får tillgång till tjänster som internet, telefoni, tv).

text: Utbyggnaden av fiber och bredband befinner sig på den första nivån. Norrskens kapacitetstjänster som varit föremål för utredning befinner sig däremot på den andra nivån. Inom den andra nivån kan förädlingsnivån på tjänsterna variera. Just

text: den kapacitetstjänst som SVT efterfrågat förefaller mindre förädlad än liknande kapacitetstjänster för event.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning är det endast verksamhet på den första nivån som tydligt har ett allmänintresse. För mer förädlade tjänster i värdekedjan är det enligt verket tveksamt om ett sådant intresse föreligger.

text: Av utredningen i ärendet har framkommit att kommuner i stor omfattning bedriver verksamhet på den andra nivån. Att kommunerna i stor utsträckning bedriver verksamhet även på mer förädlad nivå än nivå ett skulle i viss mån kunna tala för att sådan verksamhet ligger inom den kommunala kompetensen. Mot att verksamheten faller inom den kommunala kompetensen talar att tjänsterna (till skillnad från tillhandahållandet av själva infrastrukturen, fibernätet) inte torde kunna ses som en kollektiv nyttighet som bäst tillgodoses i kommunal regi, att det finns privata alternativ som har möjlighet att erbjuda tjänsterna, att det borde vara möjligt att bedriva verksamheten med vinst, och då investeringskostnaderna för att börja tillhandahålla tjänsterna inte torde vara så höga (i vart fall inte jämfört med tillhandahållandet av infrastrukturen).

text: Alldeles oavsett om det kan anses föreligga ett allmänt intresse i att tillhandahålla kapacitetstjänster är det Konkurrensverkets bedömning att eventverksamheten utanför Norrskens ägarkommuner inte är förenlig med lokaliseringsprincipen. Detta mot bakgrund av följande.

text: Frågan om lokaliseringsprincipens tillämpning på fiber- och bredbandsområdet har varit föremål för prövning av Stockholms tingsrätt i Mälarenergi-målet, som gällde konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Målet avsåg kommunikationsoperatörsverksamhet som Mälarenergi Stadsnät AB (Mälarenergi), ett av Västerås kommun helägt bolag, bedrev även i andra kommuner. Frågan i målet rörde huruvida Mälarenergis verksamhet utanför ägarkommunen (Västerås) kunde förbjudas med stöd av KOS-reglerna. Frågan om kommunikationsoperatörsverksamheten som sådan var förenlig med den kommunala kompetensen var inte aktuell i målet. Mälarenergi argumenterade för att verksamheten utanför ägarkommunen var förenlig med lokaliseringsprincipen med hänvisning till stordriftsfördelar, effektivitetsbesparingar, samordningsvinster och ökad sysselsättning inom kommunen. Tingsrätten godtog inte argumentationen och fann att det stred mot lokaliseringsprincipen att bedriva den ifrågasatta verksamheten.

text: De argument som Norrsken och ägarkommunerna har framfört tar enligt Konkurrensverket sikte på affärsmässiga fördelar för Norrskens verksamhet, t.ex. nyttan av att ha ett större nät. Förvisso skulle vissa fördelar för Norrsken indirekt kunna anses ligga i kommunmedlemmarnas intresse. Går det bra för Norrsken kan det t.ex. leda till nyinvesteringar i nätet inom kommungränserna. Denna typ av indirekta fördelar för kommunmedlemmarna framstår enligt Konkurrensverket dock inte som tillräckliga för att uppfylla lokaliseringsprincipens krav på att verksamheten ska gynna medlemmarna i kommunen.

text: Sammantaget anser Konkurrensverket att Norrskens eventverksamhet, i vart fall den som sker utanför ägarkommunerna, inte i tillräcklig grad är knuten till kommunens eget område eller dess medlemmar eller att intresset av att tillhandahålla verksamheten är tillräckligt starkt för att det ska anses lämpligt, ändamålsenligt eller skäligt att kommunen bedriver verksamheten i fråga. Verksamheten bedöms därför falla utanför den allmänna kompetensen enligt KomL.

text: Konkurrensverket konstaterar att det inte finns någon specialreglering som gör verksamheten kompetensenlig. Det finns inte heller stöd för att verksamheten är kompetensenlig enligt undantagen för anknytningskompetens eller tillfälligt överskott som utvecklats i praxis. Konkurrensverket har således inte funnit stöd för att verksamheten är förenlig med lag.

text: Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter som kunderna anser är utbytbara, dvs. sådana produkter som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos kunderna. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: Frågan i det aktuella ärendet rör Norrskens verksamhet när bolaget deltar i avrop inom ramen för SVT:s ramavtal. Utmärkande för upphandlingar i allmänhet är att köparen ofta har en specifik efterfrågan som anbudsgivare har att förhålla sig till. I förevarande ärende efterfrågar SVT specifika våglängds- och kapacitetstjänster mellan specifika geografiska punkter. Det går inte att konkurrera i avropen genom att erbjuda andra tekniska lösningar med annan geografisk sträckning. Sett från efterfrågesidan skulle den relevanta marknaden därmed kunna vara

text: upphandlingsspecifik i det här ärendet. Samtidigt har utredningen visat att det inte är en förutsättning för att kunna delta i upphandlingarna att själv inneha ett nät. Det är möjligt att hyra förbindelser av andra aktörer för att på så sätt kunna lämna anbud i SVT:s avrop. Utbytbarhet på utbudssidan kan således peka på en bredare relevant marknad än enbart omfattande SVT:s ramavtal.

text: För Konkurrensverket bedömning i ärendet har det inte varit nödvändigt att ta slutlig ställning till den exakta omfattningen av den relevanta marknaden.

text: Konkurrensverket har i sin utredning undersökt om Norrsken genom att vägra tillträde till fibernätet (leveransvägran) och/eller genom sin prissättning har agerat på ett sådant sätt att förutsättningarna för effektiv konkurrens snedvridits eller hämmats eller varit ägnade att snedvridas eller hämmas.

text: Vad gäller frågan om leveransvägran har Norrsken uppgett att det var till följd av en missuppfattning av rättsläget som bolaget vid tillfällen nekat tillträde till fibernätet och att Norrsken framöver kommer att lämna offert vid förfrågan i den mån Norrsken har möjlighet att leverera. Mot bakgrund härav saknas anledning att fortsätta utredningen i fråga om påstådd leveransvägran.

text: När det gäller Norrskens prissättning har utredningen bland annat genomfört pris-kostnadstest avseende Norrskens eventverksamhet. Utredningen indikerar att Norrskens intäkter för eventverksamheten väl täcker de rörliga och tillkommande kostnaderna för densamma, och även ger ett bidrag för att täcka gemensamma kostnader.

text: När det gäller påståendet att Norrsken har tagit mer betalt av Twentyfourseven än av SVT för att leverera samma tjänst så visar utredningen att detta har förekommit. Då Norrsken i dessa fall skulle ha levererat hela den av SVT efterfrågade slutkundstjänsten till Twentyfourseven förefaller dock möjligheterna för Twentyfourseven att under sådana omständigheter bidra till ökad konkurrens ytterst begränsade.

text: Utredningen avseende dessa delar av klagomålet har inte visat några tydliga tecken på snedvridning eller hämmande. En fortsatt utredning bedöms därför inte i detta avseende motiverad.

text: Konkurrensverket har även undersökt om förutsättningarna för effektiv konkurrens hämmats redan genom Norrskens närvaro på marknaden. Utredningen indikerar att såväl Twentyfourseven som GlobalConnects

text: verksamhet har påverkats negativt under nuvarande ramavtal med SVT. Det finns således omständigheter som skulle kunna tala för att Norrskens verksamhet gett upphov till undanträngningseffekter. Det har emellertid inte med någon tydlighet framkommit vad som orsakat utvecklingen. Ytterligare utredning bedöms inte kunna klarlägga förhållandena eller kunna läggas till grund för en talan om förbud. Inte heller i detta avseende bedöms en fortsatt utredning därför motiverad.

text: Sammantaget har Konkurrensverket inte funnit några tydliga tecken på snedvridning eller hämmande. Konkurrensverket har däremot gjort bedömningen att Norrsken bedriver verksamhet i strid med den kommunala kompetensen. Enbart den omständigheten att en verksamhet inte är kompetensenlig är dock inte tillräckligt för ett ingripande med stöd av KOS-reglerna. Konkurrensverket kommer därför inte fortsätta att utreda ärendet.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Subsidiär talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av förfarandet eller verksamheten kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 32 §

text: KL.

text: Subsidiär talan om förbud mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga juristen Malin Klint.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Rikard Jermsten

text: Malin Klint

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Kopia till:

text: Bollnäs kommun Borlänge kommun Falu kommun Gävle kommun Region Gävleborg Hofors kommun Hudiksvalls kommun Härnösands kommun Ljusdals kommun Nordanstigs kommun Ockelbo kommun Ovanåkers kommun Sandvikens kommun Sollefteå kommun Sundsvalls kommun Söderhamns kommun Umeå kommun Örnsköldsviks kommun


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Vaxholms kommun

publisher: Konkurrensverket

title: Tillsyn gällande Vaxholms kommun avseende riktlinjer för direktupphandling

org: kkv

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling – riktlinjer för direktupphandling

type: rubrik

type: stycke

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket förelägger med stöd av

text: 21 kap. 4 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling Vaxholms kommun att, senast fem månader från det att detta beslut fått laga kraft, besluta om sådana riktlinjer för direktupphandling som Vaxholms kommun är skyldig att besluta om enligt 19 a kap. 15 § lagen om offentlig upphandling.

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket har under hösten 2025 genomfört en granskning för att undersöka om ett antal utvalda upphandlande myndigheter har beslutat om riktlinjer för direktupphandling. Konkurrensverket skickade mot denna bakgrund den 19 augusti 2025 en skrivelse i form av en webbenkät till bland annat Vaxholms kommun (Kommunen) med frågan om det fanns beslutade riktlinjer.

text: 2. I svar på enkäten uppgav Kommunen att Kommunen saknar beslutade riktlinjer för direktupphandling.

text: 3. Med anledning av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende i syfte att närmare granska de aktuella omständigheterna och om de skyldigheter avseende riktlinjer som följer av upphandlingsregelverket iakttagits.

text: Vad Kommunen anfört

text: 4. Under utredningen har Kommunen anfört bland annat följande.

text: 5. Kommunen har rutinbeskrivningar och styrdokument för direktupphandlingar. Dokumenten är inte politiskt beslutade, med anledning av att dokumenten ska vara levande och kunna uppdateras av förvaltningen. Kommunen menar att riktlinjer är en detaljerad vägledning som anger ramarna för handlingsutrymme i en viss fråga. Riktlinjer ger vägledning för att följa övergripande styrdokument, till exempel en policy. Riktlinjer beslutas av kommunstyrelsen eller av en nämnd. Förvaltningen har rätt att fatta beslut om rutiner.

text: 6. Kommunen har en politiskt beslutad inköps- och upphandlingspolicy, men den omfattar inte direktupphandling. Kommunen har inte planerat att anta riktlinjer för direktupphandling.

text: Tillämpliga bestämmelser

text: 7. Av

text: 19 a kap. 15 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling (LOU) följer att en upphandlande myndighet ska besluta om riktlinjer för direktupphandling. Syftet med kravet på riktlinjer är bland annat att se till att upphandlande myndigheter tillämpar ett strategiskt förhållningssätt för offentlig upphandling och att konkurrensen tillvaratas även vid direktupphandlingar.

text: 8. Enligt

text: 21 kap. 4 §

text: LOU får Konkurrensverket i egenskap av tillsynsmyndighet över den offentliga upphandlingen i Sverige förelägga en upphandlande myndighet att besluta om riktlinjer för direktupphandling. Bestämmelsen trädde i kraft 1 januari 2024 och innebar en utökning av Konkurrensverkets möjligheter att vidta åtgärder mot upphandlande myndigheter som inte beslutar om sådana riktlinjer i enlighet med upphandlingsregelverket.

text: 9. Av förarbetena till LOU framgår att det med riktlinjer för direktupphandling avses rena policydokument med vägledande riktlinjer för användningen av direktupphandling innehållande framför allt handläggningsrutiner om annonsering och konkurrensutsättning på annat sätt. I riktlinjerna bör det tydligt anges kriterier för när konkurrensen ska utnyttjas genom att annonsera upphandlingen eller konkurrensutsätta den genom att tillfråga flera leverantörer. Riktlinjerna bör också kunna behandla frågan om hur de upphandlingsrättsliga principerna kommer att beaktas vid myndighetens direktupphandlingar och myndighetens strategi när det gäller jävsfrågor och korruption.

text: Bedömning

text: Riktlinjer för direktupphandling saknas

text: 10. Upphandlande organisationer har ett stort utrymme att bestämma formen för de beslutade riktlinjerna. De kan även själva bestämma hur beslutet att anta riktlinjer för direktupphandling ska ske. Att riktlinjerna är beslutade säkerställer bland annat att de är väl kända inom organisationen, vilket i sin tur leder till att hanteringen av direktupphandlingar blir konsekvent i hela organisationen och riskerna för överträdelser av upphandlingsregelverket minskar.

text: 11. Kommunen har under skriftväxlingen anfört att Kommunen saknar beslutade riktlinjer för direktupphandling och har till stöd för detta inkommit med Kommunens delegationsordning och struktur för styrdokument. Det framgår av det inkomna underlaget att kommunstyrelsen eller en nämnd är de instanser inom Kommunen som har rätt att fatta beslut om riktlinjer.

text: 12. Konkurrensverket kan konstatera att de rutinbeskrivningar och styrdokument som Kommunen hänvisat till under utredningen varken är

text: beslutade av kommunstyrelsen eller någon annan nämnd i Kommunen. Kommunen uppfyller således inte kravet på att riktlinjer ska vara beslutade enligt

text: 19 a kap. 15 §

text: LOU.

text: Behov av åtgärder

text: 13. Konkurrensverket konstaterar att Kommunen inte uppfyller kravet i

text: 19 a kap. 15 §

text: LOU genom att inte ha beslutat om riktlinjer för direktupphandling. Det har inte framkommit att Kommunen har initierat ett arbete för att utarbeta och besluta om sådana riktlinjer.

text: 14. Konkurrensverket ser därmed behov av att med stöd av

text: 21 kap. 4 §

text: LOU förelägga Kommunen att åtgärda dessa brister. Kommunen behöver få viss tid för att efterkomma ett sådant föreläggande. Kommunens arbete bör dock initieras utan dröjsmål. Konkurrensverket bedömer att den tidsperiod som anges i beslutet bör vara tillräcklig för att slutföra arbetet.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga juristen Louise Grünberg Petersson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Hur man överklagar

text: Om ni anser att beslutet är felaktigt kan ni överklaga det genom att skicka ett skriftligt överklagande till Konkurrensverket. Ange i överklagandet vilket beslut ni överklagar och vilken ändring ni begär.

text: Eftersom ni är en part som företräder det allmänna ska överklagandet ha kommit in inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Om överklagandet har kommit in i tid skickar Konkurrensverket det vidare till Förvaltningsrätten i Stockholm.

text: Konkurrensverkets kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida.

type: avgorande


nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Akademiska Hus AB – inköp av digitaliserad nyckelhantering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om av era inköp av digitaliserad nyckelhantering. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Therése Westermark. Föredragande har varit Sakkunnig jurist Anton Himmelstrand.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

beslutstyp:
Åtagande
Beslut från domstol

motpart: Konkurrensverket

nyckelord:
11 Missbruk dominerande ställning
Energi, miljö och avfall

title: Schneider Electric Sverige AB

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 784/2005 – Schneider Electric Sverige AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2005-09-22 (Dnr 784/2005)

text: Konkurrensverket godtog Schneider Electrics åtagande och yrkade i Stockholms tingsrätt att åtagandet skulle förenas med ett vite på 3 miljoner kronor.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Tingsrätten

text: 2005-11-11 (Ä 25680-05)

text: STR ålade Schneider Electrics vid vite på 3 miljoner kronor att följa åtagandet.

text: Ta del av beslut från Tingsrätten

text: Schneider Electric Sverige AB , 556259-3532, Box 1009 , Nyköping

text: Saken

text: Missbruk av dominerande ställning; nu fråga om godtagande av åtagande enligt

text: 23 a § konkurrenslagen (1993:20)

text: Beslut

text: Konkurrensverket godtar Schneider Electric Sverige AB:s åtagande, se bilaga.

text: Konkurrensverkets skäl

text: Bakgrund

text: 1. I september 2004 påbörjade Konkurrensverket en utredning av den svenska marknaden för elinstallationsmaterial. I samband med denna utredning har Konkurrensverket tagit del av ett antal avtal mellan olika dotterbolag i Schneiderkoncernen och vissa grossister.

text: 2. Schneider Electric Sverige AB lämnar enligt avtal med Svenska Elgrossist AB SELGA (SELGA) och Närkes Elektriska AB (Nea), individuellt utformade rabatter som bygger på tidigare års inköpsvolym. Avtalen gäller för år 2005. Rabatterna är konstruerade enligt trappstegsvis indelade progressiva bonusskalor (dvs. i intervall) uppbyggda på inköpsvolym, där bonusen beräknas på inköpsvärdet i varje intervall. Utöver 2005 års avtal finns liknande rabattvillkor i flera tidigare avtal mellan företag i Schneiderkoncernen och olika grossister.

text: Företagen

text: 3. Schneider Electric SA, med säte i Nanterre i Frankrike, är moderbolag i Schneiderkoncernen. I Sverige är Schneiderkoncernen verksam på flera olika delmarknader inom elinstallationsbranschen genom företagen Schneider Electric Sverige AB, Eljo AB, Esmi Multisignal AB, Exportvärden AB, Thorsman & Co AB, AB Wibe, TAC AB, TAC Svenska AB, Elektrokontakt EKT AB, Elektriska AB Delta och Norwesco AB.

text: 4. Schneider Electric AB bildades 1993 genom en fusion av företagen Merlin Gerin och Telemecanique som då funnits på den svenska marknaden i över 30 år. Schneider Electric AB förvärvade den 1 januari 2004 verksamheten i koncernbolaget Lexel Electric AB (556138-3646). Lexel Electric säljer produkter för att installera, styra och kontrollera el, tele och data i alla typer av byggnader. Dessa produkter säljs under varumärkena Eljo och Thorsman.

text: 4. Schneider Electric AB namnändrades till Schneider Electric Sverige AB år 2004.

text: 5. Schneider Electric Sverige AB har ca 270 anställda och omsatte år 2003, innan förvärvet av Lexel Electric AB, ca 619 miljoner kronor. Den sammanlagda omsättningen för de bägge företagen uppgick år 2003 till 1,3 miljarder kronor. Företaget är aktivt inom tre nära relaterade verksamhetsområden;

text: · Energi och Infrastruktur

text: · Industriell automatisering

text: · Bostäder/Kommersiella byggnader

text: 6. Schneider Electric Sverige AB marknadsför bland annat varumärkena Eljo , som är materiel för professionell installation av el, tele och data och Thorsman , som är installationssystem och materiel för distribution av el, tele och data i kontor, industri och hälsovård. Övriga varumärken är bland andra Lexel , Merlin Gerin och Telemecanique .

text: Rättslig bedömning

text: 7. Konkurrensverket har gjort en preliminär bedömning av ovan beskrivna avtal mellan Schneider Electric Sverige AB och grossisterna SELGA och Nea. Sammanfattningsvis har Konkurrensverket kommit fram till följande.

text: Relevanta marknader

text: 8. Konkurrensverket har i ärendet identifierat den relevanta produktmarknaden till försäljning av produkter med E-nummer 18-19; främst strömställare, vägguttag och ljusreglerare, till grossist.

text: 9. Konkurrensverket bedömer att den relevanta geografiska marknaden för försäljning av produkter med E-nummer 18-19; främst strömställare, vägguttag och ljusreglerare till grossist, är nationell och omfattar hela den svenska marknaden.

text: Förbudet i

text: 19 §

text: KL och artikel 82 i EG-fördraget

text: 10. Enligt Konkurrensverket har Schneider Electric Sverige AB en dominerande ställning vad avser försäljning av strömställare, vägguttag och ljusreglerare (E 18-19) till grossistledet på den svenska marknaden.

text: 11. Konkurrensverket menar att Schneider Electric Sverige AB, genom att tillämpa ovan angivna individuellt anpassade rabattsystem i avtal med SELGA och Nea har missbrukat sin dominerande ställning i den mening som avses i

text: 19 §

text: KL.

text: 12. Konkurrensverket finner att omständigheterna i ärendet är sådana att även artikel 82 i EG-fördraget är tillämplig.

text: Parternas inställning

text: 13. Schneider Electric Sverige AB har beretts tillfälle att inkomma med synpunkter över Konkurrensverkets preliminära bedömning.

text: 14. Schneider Electric Sverige AB har bland annat framfört att företaget har för avsikt att upphöra med att tillämpa de aktuella bonusvillkoren då dessa villkor kan strida mot de konkurrensrättsliga förbuden.

text: Åtagande enligt

text: 23 a §

text: KL

text: 15. I

text: 23 a § första stycket

text: KL stadgas följande:

text: ”Har fråga uppkommit om ett företag överträder något av de förbud som avses i 23 § första stycket får Konkurrensverket, om företaget åtar sig att vidta åtgärder som medför att verket inte längre ifrågasätter att någon överträdelse föreligger, besluta att godta åtagandet. Verkets beslut får avse en bestämd tid. Så länge beslutet gäller får verket i de avseenden åtagandet omfattar inte meddela något åläggande enligt 23 §.”

text: 16. Efter det att Schneider Electric Sverige AB tagit del av Konkurrensverkets preliminära bedömning har företaget inkommit med ett åtagande som innebär att ifrågavarande individuellt anpassade rabattvillkor, vid försäljning av elinstallationsmaterial till grossister, upphör att gälla. Förfarandet skall upphöra senast den 31 oktober 2005.

text: 17. Schneider Electric Sverige AB:s åtagande att upphöra att tillämpa de aktuella rabattvillkoren medför att Konkurrensverket inte längre finner skäl att ingripa mot företaget. Konkurrensverket godtar därför åtagandet. De nya avtal som Schneider Electric Sverige AB avser att teckna med SELGA och Nea har inte varit föremål för Konkurrensverkets prövning.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Hanna Näslund.

text: Claes Norgren Hanna Näslund


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Försvarets Materielverk - inköp av kängor

text: Försvarets Materielverk – inköp av kängor

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi öppnade ärendet efter att vi genom vår omvärldsbevakning noterade att Försvarsmakten på sin officiella blogg uppgav att ett inköp av 3 000 par av känga modell M/90 skett utan föregående annonsering enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling. Frågan vi ville utreda i ärendet var om inköpet utgjorde en otillåten direktupphandling och om det i så fall med hänsyn till det allmänpreventivt syftet fanns möjlighet att ansöka om upphandlingsskadeavgift.

text: Försvarsmakten har uppgett att anskaffningen genomförts av er. Ni har därför tillfrågats om skälen för direktupphandlingen. Som svar har ni bland annat uppgett att kontraktet ingicks den 15 april 2015, att det förelåg synnerlig brådska vid tilldelningen samt att ytterligare kängor av modell M/90 inte köpts in.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om inköpet av 3 000 par av känga modell M/90. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att fristen för att ansöka om upphandlingsskadeavgift har gått ut och att ärendet därför inte kommer ha en sådan allmänpreventiv effekt som vi bedömde att det skulle kunna få.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Mathias Lassinantti Jansson.

text: Våra prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:  Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning.  Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande.  Hur stort allmänintresset är.  Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera.  Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: ArtPour Publications kb

title: Ifrågasatt samarbete - GSM-operatörer

text: Er skrivelse angående dålig konkurrens på den svenska telemarknaden

text: Konkurrensverket vill inledningsvis tacka för Er skrivelse, som kom in den 17 september 2001. Det är av största intresse för verket att få information om förhållanden som kan påverka konkurrenssituationen på olika marknader. Ni ifrågasätter om konkurrens i egentlig mening förekommer på telekommarknaden.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Även om Konkurrensverket inte nu vidtar någon åtgärd med anledning av Er skrivelse kan det Ni framfört vara värdefullt för verkets fortsatta arbete för en effektiv konkurrens på denna marknad.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


identifier: KKV dnr 8/2000

motpart: Graf&Bild i Västerås AB

title: Avtalsvillkor kabelTV

text: Er skrivelse om anslutning av Internet och Kabel-TV

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 4 januari 2000 ifrågasatt om kabel TV-operatörerna utnyttjar sin dominerande ställning på ett otillbörligt vis.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen (

text: ), KL. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Upplysningsvis vill verket framhålla att med dominerande ställning i konkurrensrättslig mening avses normalt när ett företag har en så stark ställning på en marknad att det i avsevärd utsträckning kan agera oberoende av sina konkurrenter och kunder. På kabelTV-marknaden finns flera var för sig starka aktörer.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


motpart: Norrtälje kommun

title: Tips gällande Norrtälje kommun avseende upphandling av förskola

text: Norrtälje kommun – ny förskola i Älmsta

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket noterade i sin omvärldsbevakning att Norrtälje kommun (Kommunen) planerar att hyra en förskola av Tranvik Hus AB. Konkurrensverket valde att öppna upp ett tillsynsärende för att närmare utreda omständigheterna kring hyresavtalet.

text: Av utredningen i ärendet framgår bl.a. följande. Kommunen har i januari 2023 tecknat ett hyresavtal om en förskola med plats för ca 100 barn med Tranvik Hus AB.

text: Skäl för beslutet

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som framkommit under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att ett ställningstagande i detta ärende inte kommer ge den vägledning som vi förutsåg när vi prioriterade ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunnig jurist Lisa Sommarström Koert.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

beslutstyp: Gryningsräd Avskrivning

motpart: Buss i Väst AB, Connect Bus Sverige AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Fordon, färdmedel, resande

title: Buss i Väst AB och Connect Bus Sverige AB

sammanfattning: Här kan du ta del av ärenden med dnr 423/2024, transporttjänster.

text: Vad ärendet rör

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbeten.

text: Varför ärendet prioriterats

text: Misstanken rör en samordning av anbud mellan konkurrenter i samband med en upphandling, vilket kan utgöra en allvarlig överträdelse av KL:s förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2025-05-12 (Dnr 423/2024)

text: Konkurrensverket har utrett en misstanke om att företagen som omfattats av utredningen har ingått avtal eller samordnat sig inför en kommunal upphandling av skolskjuts med innebörden att det ena företaget skulle avstå från att lämna eget anbud i upphandlingen och i utbyte få köra som underleverantör åt det andra företaget, en så kallad anbudskartell. Konkurrensverket bedömer att det inte finns skäl att fortsätta utredningen och avslutar ärendet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – transporttjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utredningen avseende Buss i Väst AB (556446-9343) och Connect Bus Sverige AB (556493-1177) i ärende med dnr 423/2024 rörande en misstänkt överträdelse av förbudet i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Ärendet rör en upphandling av skolskjuts i Skövde kommun (referensnummer 23/174) som annonserades i februari 2024. Upphandlingen var indelad i två paket. Kommunen meddelade beslut den 18 mars 2024 enligt vilket Buss i Väst AB (Bivab) tilldelades båda paketen. Connect Bus Sverige AB (Connect) anlitades som underleverantör av Bivab för det ena paketet.

text: 2. Ärendet initierades efter ett tips om att Bivab och Connect hade kommit överens om att Connect inte skulle lämna eget anbud i upphandlingen och att Connect i utbyte skulle få köra som underleverantör åt Bivab.

text: Konkurrensverkets utredning i ärendet

text: Misstanken

text: 3. Ärendet har avsett en misstanke om att företagen som omfattats av utredningen har ingått avtal eller samordnat sig inför Skövde kommuns upphandling med innebörden att Connect inte skulle lämna något anbud i upphandlingen. Ett sådant förfarande kan utgöra ett otillåtet samarbete mellan företag som begränsar konkurrensen och därmed en överträdelse av

text: 2 kap. 1 §

text: KL.

text: Utredningsåtgärder

text: 4. Konkurrensverket ställde inledningsvis ett antal frågor om upphandlingen till Skövde kommun. Under den fortsatta utredningen framkom att kommunen kort därpå, och innan verket kontaktat parterna, vidarebefordrat verkets frågor till Bivab och således uppmärksammat Bivab på att Konkurrensverket inlett en granskning.

text: 5. I syfte att bedöma konkurrenssituationen mellan Bivab och Connect gjorde Konkurrensverket en analys av genomförda upphandlingar av busstrafik sedan 2019. Analysen visade att företagen har konkurrerat i flera andra upphandlingar, inklusive sådana som avsett skolskjuts.

text: 6. Konkurrensverket genomförde sedan platsundersökningar enligt

text: 5 kap. 3 §

text: KL hos Bivab och Connect. Därefter har möten hållits med företrädare för företagen.

text: Företagen

text: 7. Bivab är ett samverkansbolag vars främsta uppgift är att lägga anbud i upphandlingar avseende busstrafik åt dess delägare som är bussföretag. Bivab har ett trettiotal delägare, både stora och små företag, däribland Hellbergs Buss Aktiebolag och Öckeröbussarna AB (se vidare nedan). Bivab bedriver ingen busstrafik i egen regi. Bivab innehar det nuvarande avtalet avseende skolskjuts med Skövde kommun, som upphandlades 2016.

text: 8. Connect är en del av en nordisk busskoncern och bedriver yrkesmässig

text: busstrafik. Connect är verksamt i hela Sverige. Företagen Sandarna Transporter AB och Söne Buss AB var fram till 2018 delägare i Bivab och gick därefter genom fusion upp i Connect 2019. Söne Buss AB anlitades som underleverantör åt Bivab i Skövde kommuns nu gällande skolskjutsavtal.

text: Connect kör i dag det uppdrag som Söne Buss AB anlitades för.

text: Den aktuella upphandlingen

text: 9. Upphandlingen annonserades i februari 2024 och avser uppdrag under perioden juli 2025 till juli 2029 med möjlig förlängning med upp till två år. Upphandlingen var indelad i två paket som motsvarar olika geografiska

text: områden i Skövde: paket A och paket B. Det var möjligt att lägga anbud på ett av eller båda paketen. Upphandlingens värde var beräknat till 20 miljoner kronor per år, totalt alltså 120 miljoner kronor.

text: 10. Totalt 11 bussföretag hämtade ut upphandlingsdokumenten. Upphandlingen innehöll flera s.k. bör-krav. Företag som uppfyllde dessa bör-krav fick göra ett fiktivt avdrag från sin anbudssumma. Företag fick göra avdrag bl.a. om de haft ett kommunalt skolskjutsuppdrag i Skövde kommun de senaste tio åren; om 75 procent av företagets fasta förare har erfarenhet av att köra skolbuss eller om samtliga fasta förare har god lokalkännedom om Skövde kommun.

text: 11. Sista anbudsdag var den 11 mars 2024. Bivab tilldelades båda paketen. Bivab har i sin tur anlitat Connect för att köra paket A samt Hellbergs Buss Aktiebolag och Öckeröbussarna AB för att köra paket B.

text: 12. Utöver Bivab var det endast ett annat företag som lämnade anbud i upphandlingen, och endast för paket B. En anledning till att så få företag lämnade anbud i upphandlingen skulle kunna vara utformningen av vissa bör-krav som relaterar till tidigare uppdrag till kommunen eller som kan uppfattas premiera mindre företag som huvudsakligen bedriver skolskjutstrafik.

text: Bedömning

text: 13. Förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL gäller avtal och samordnade förfaranden mellan företag som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt.

text: 14. En överenskommelse mellan två eller flera företag om att något av dem ska avstå från att lämna anbud trots att tillräcklig egen kapacitet finns strider normalt mot förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL.

text: 15. Konkurrensverkets utredning har inte gett stöd för att Bivab och Connect skulle ha kommit överens om att Connect inte skulle lämna eget anbud i upphandlingen.

text: 16. Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket inte skäl att fortsätta att utreda om förfarandet strider mot

text: 2 kap. 1 §

text: KL. Konkurrensverkets beslut att avsluta utredningen innebär dock inte ett ställningstagande till om förfarandet är i överensstämmelse med konkurrensreglerna.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga juristen Alexandra Popoff.

text: Anvisning om annan möjlighet till prövning

text: Detta beslut kan enligt

text: 7 kap. 1 §

text: KL inte överklagas. Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Kopia till:

text: Skövde kommun Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.