motpart: Rapid Bevakning AB

nyckelord: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

title: Kristianstad kommun – Larmcentraltjänster

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, dnr 270/2011 – Kristianstad kommun

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2012-03-06 (Dnr 270/2011)

text: Efter att Konkurrensverket initierat en utredning rörande den kommunala räddningstjänstens försäljning av larmcentralstjänster beslutade räddningstjänsten att påbörja uppsägning av de avtal som kategoriserats som konkurrensbegränsande. Mot denna bakgrund beslutade Konkurrensverket att inte utreda ärendet vidare. Vid uppföljning konstaterades att räddningstjänsten sagt upp sina avtal avseende larmcentralstjänster löpande.

text: Ta del av Konkurrensverkets avskrivningsbeslut

text: Påstått konkurrensproblem på marknaden för larmcentralstjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: 1. Räddningstjänsten i Kristianstad har förklarat att man avser att upphöra med de tjänster som Konkurrensverket bedömer snedvrider och hämmar konkurrensen eller i vart fall riskerar att snedvrida och hämma konkurrensen samt ligger utanför den kommunala kompetensen. Med anledning av detta avslutar Konkurrensverket ärendet.

text: Ärendet

text: Inledning

text: 2. Rapid Bevakning AB/ Rapid Larmcentral AB (Rapid) har i en skrivelse daterad den 25 mars 2011 uppgett att Räddningstjänsten i Kristianstads larmcentral (Räddningstjänsten) är aktiv på den privata marknaden. Då kommunala larmcentraler till skillnad från privata larmcentraler inte behöver auktorisation från länsstyrelsen för att bedriva sin verksamhet ansåg Rapid att Räddningstjänsten bedriver sin verksamhet på andra villkor än de privata aktörerna. Rapid ifrågasatte om detta var förenligt med reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet.

text: Allmänt om Räddningstjänsten i Kristianstad

text: 3. Räddningstjänsten är en kommunal förvaltning och ansvarar i Kristianstads kommun för brandskyddsfrågor, operativ räddningstjänst, krishantering samt samordningen av skydd mot olyckor. Räddningstjänsten är uppdelad i fyra avdelningar; Operativa avdelningen som rycker ut vid olyckor och bränder, Tillsynsavdelningen, Avdelningen för skydd och säkerhet samt Larmcentralen. Till detta kommer ledning och administration.

text: Den ifrågasatta verksamheten

text: 4. Larmcentralen tar emot brandlarm, trygghetslarm, inbrottslarm, personlarm/nödlarm, tekniska larm/driftslarm, hisslarm och tillhandahåller kameraövervakning. Larmcentralen larmar ut räddningstjänst, hemtjänst, kommunal krishanteringsorganisation och kommunala jourer inom gata, VA, -05 -021 1 02 , 08-24 55 43 .2 v1 , 4 20 KKV1

text: fastigheter och stadsnät/bredband, socialtjänsten, väktarbolag och privatpersoner (enligt larminnehavarens önskemål). De hanterar även larm från SOS Alarm för Kristianstad, Östra Göinge och Bromölla kommuner (112-larm). Därutöver utgör larmcentralen räddningstjänstens administrativa växel och reservfunktion för kommunens huvudväxel samt kommunal felanmälan med incident- och skaderapportering.

text: 5. Räddningstjänstens larmcentral har 15 tjänster och omsatte cirka 10,5 miljoner kronor år 2010. Omsättningen utgörs av rörelseintäkter och anslag. Rörelseintäkterna kan fördelas på Kristianstad kommuns verksamheter, cirka 3,3 miljoner kronor, och externa kunder, cirka 3,3 miljoner kronor. Rörelseintäkterna har varit i stort sett desamma sedan 2005 med samma fördelning mellan kommunens verksamheter och externa kunder.

text: 6. Räddningstjänsten har som mål att larmcentralen ska göra ett nollresultat, det vill säga att intäkterna precis ska täcka kostnaderna. De senaste fem åren har larmcentralen dock inte lyckats täcka sina kostnader och underskotten har täckts upp med anslag enligt följande (tkr):

text: År: 2006 2007 2008 2009 2010 Anslag: 863 2 366 2 038 1 392 3 863

text: Regelverk

text: 7. Enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: (KL) kan en kommun förbjudas att bedriva säljverksamhet om den (i) snedvrider, eller är ägnad att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden eller (ii) hämmar, eller är ägnad att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. En sådan säljverksamhet får dock inte förbjudas om den är förenlig med lag.

text: Konkurrensbegränsning

text: Räddningstjänsten omfattas inte av lagen (

text: ) om bevakningsföretag 8. Privata larmcentraler omfattas av lagen om bevakningsföretag, vilket bland annat innebär att de måste vara auktoriserade för att få bedriva verksamhet och att de står under länsstyrelsens tillsyn. Auktorisationen medför krav på såväl bevakningsföretaget som dess anställda. Om kraven inte uppfylls kan bevakningsföretaget förlora sin auktorisation.

text: 9. Lagen om bevakningsföretag gäller inte kommunala myndigheter. Därmed omfattas Räddningstjänstens larmcentral inte av samma lagstadgade krav som de privata larmcentralerna. Således är deras förutsättningar för att verka på den relevanta marknaden i grunden skilda.

text: Finansiella fördelar

text: 10. Inledningsvis kan noteras att Räddningstjänsten är en kommunal förvaltning, att den därmed ytterst är garanterad av den kommunala beskattningsmakten samt att den inte kan gå i konkurs.

text: 11. Räddningstjänstens larmcentral är inrymd i en sidobyggnad till övriga räddningstjänsten i en räddningscentral. Sidobyggnaden uppfördes i början av 1990-talet och bekostades med 12 miljoner kronor av staten. Således har Räddningstjänsten inte några kapitalkostnader för lokalerna.

text: 12. Under de senaste fem åren har rörelseintäkterna från Räddningstjänstens larmcentralsverksamhet varit ungefär desamma. Samtliga dessa år har verksamheten vid larmcentralen gått med underskott, trots att den uppgivna målsättningen är att verksamheten vid larmcentralen ska göra nollresultat. Förlusterna täcks upp via kommunalt anslag, det vill säga med skattepengar. Privata aktörer har inte den möjligheten och måste därför driva verksamheten med en helt annan affärsmässighet och riskhänsyn.

text: Garanterade volymer

text: 13. Räddningstjänstens larmcentral är dimensionerad för att dygnet runt kunna hantera 112-larm, storolyckor och kommunaltekniska störningar. Eftersom dessa inte inträffar med regelbundenhet och inte heller är möjliga att förutse finns i princip alltid kapacitet för merutnyttjande, dock med förbehåll i avtal om att 112-larm alltid äger företräde i omedelbar larmhantering.

text: 14. Kostnadsstrukturen för larmcentralsverksamhet är sådan att det krävs initiala investeringar i teknik som anpassas för en viss kapacitet. Dessa är betydande. Löpande kostnader består främst av personalkostnader, licenser, telefonabonnemang och lokalkostnader.

text: 15. Att ansluta ett ytterligare larm till en befintlig larmcentral medför vissa, i sammanhanget försumbara, kostnader för själva anslutningen. I normalfallet uppstår dock inga extra löpande eller fasta kostnader. Dessa kostnader ökar endast vid vissa tröskelvolymer, det vill säga då det extra larmet innebär att personalen måste utökas, eller att ytterligare teknikinvesteringar krävs.

text: 16. En sådan kostnadsstruktur, med höga fasta kostnader och låga marginalkostnader innebär att lönsamheten är väldigt beroende av volym. I och med att Räddningstjänsten tillhandahåller larmcentralstjänster avseende hela Kristianstad kommuns interna behov, och även hanterar 112-larm för Kristianstad, Östra Göinge och Bromölla kommuner har Räddningstjänsten en garanterad volym anslutna larm. Dessa garanterade larm genererar säkra intäkter vilka bidrar till att täcka de fasta kostnaderna. Detta innebär att Räddningstjänsten har en annan grundförutsättning än privata larmcentraler

text: som måste hitta täckning för samtliga sina kostnader på den konkurrensutsatta marknaden.

text: Blandning av myndighetsutövning och affärsverksamhet

text: 17. Räddningstjänsten är, i enlighet med

text: 5 kap. 1 § lagen (2003:778)

text: om skydd mot olyckor, tillsynsmyndighet avseende brandskyddsfrågor i Kristianstads kommun. Exempel på förelägganden som Räddningstjänsten kan besluta om är krav på sprinklers eller automatiskt brandlarm kopplat till antingen en bemannad plats varifrån man omedelbart ska kunna påbörja utrymning eller en utalarmeringscentral för kommunal räddningstjänst.

text: 18. Myndighetsutövningen utgör en fördel i och med att den innebär att Räddningstjänsten har en representant i den situation där en potentiell kund inser att den behöver köpa just larmcentralstjänster. Den positiva effekten på kundernas förtroende som det medför att tillhöra samma organisation som tillsynsavdelningen, och även den operativa räddningstjänsten, utgör även den en konkurrensfördel som aldrig kan uppnås av en privat larmcentral.

text: 19. Båda dessa fördelar berör främst brandlarm, men spiller över på andra larm i och med att det är praktiskt för kunden att samla alla sina larm till en enda larmcentral. Genom att samla larmen besparar sig kunden de transaktionskostnader som skulle uppstå av att skaffa sig information om andra larmcentraler, skriva kontrakt med dessa, samt löpande betala separata fakturor för varje larm.

text: 20. I sammanhanget förtjänar framhållas att i förarbetena till bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL konstateras att beträffande verksamheter får en blandning av myndighetsutövning och säljverksamhet anses hämma förutsättningarna för en effektiv konkurrens.

text: Sammanfattning konkurrensbegränsning

text: 21. Räddningstjänsten bedriver sin säljverksamhet på andra och mer förmånliga villkor än privata aktörer. Räddningstjänstens säljverksamhet på marknaden för larmcentralstjänster leder därför till att konkurrensen snedvrids och hämmas, eller i vart fall riskerar att snedvridas och hämmas.

text: Förenlighet med lag

text: Inledning

text: 22. I föregående avsnitt har etablerats att den säljverksamhet som bedrivs vid Räddningstjänstens larmcentral begränsar konkurrensen på marknaden för larmcentralstjänster. Enligt bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL får en konkurrensbegränsande kommunal säljverksamhet dock inte förbjudas om den är förenlig med lag.

text: 23. När det gäller kommuners verksamhet innehåller

text: kommunallagen (1991:900)

text: regler om i vilka fall kommuner får befatta sig med en verksamhet. Enligt

text: 2 kap. 1 § kommunallagen

text: får kommuner själva ta hand om sådana angelägenheter som är av allmänt intresse och som har anknytning till kommunens område eller dess medlemmar (lokaliseringsprincipen).

text: 24. Enligt förbudet mot spekulativ näringsverksamhet i

text: 2 kap. 7 § kommunallagen

text: får kommunerna emellertid endast bedriva näringsverksamhet om den drivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster åt medlemmarna i kommunen. Av förarbetena framgår att möjligheten till kommunala engagemang inom näringslivet endast är av ren undantagskaraktär.

text: 25. Förutom

text: kommunallagens

text: regler om kommunernas kompetens finns även den så kallade specialreglerade kompetensen som följer av lagen (

text: ) om vissa kommunala befogenheter samt olika specialförfattningar. I förevarande mål relevanta speciallagar är lagen om skydd mot olyckor och

text: socialtjänstlagen (2001:453)

text: 26. Kommuner kan välja att tillgodose sina behov i egen regi. Om en kommun inrättar och driver en larmcentral för att tillgodose kommunens interna behov, exempelvis av automatlarm i kommunhuset, kommunala skolor med mera, får detta alltså betraktas som kompetensenlig kommunintern verksamhet som inte kan förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL. Denna del av larmcentralens verksamhet är således inte ifrågasatt. Räddningstjänstens försäljning av larmcentralstjänster till bolag som ägs av Kristianstads kommun är inte heller ifrågasatt.

text: 27. Frågan är dock om, och i så fall i vilken utsträckning, en kommun som har en larmcentral kan erbjuda larmcentralstjänster på den öppna marknaden, det vill säga till enskilda, andra kommuner eller statliga myndigheter.

text: 28. Det som kännetecknar de så kallade sedvanliga kommunala affärsverksamheterna, tillåtna enligt

text: 2 kap. 7 § kommunallagen

text: , är att de i stor utsträckning handlar om att tillhandahålla anläggningar åt allmänheten. Vidare är många av de kommunala affärsverksamheterna monopolartade och inte sällan koncessionsbundna. Framför allt har det kommunala engagemanget haft sin grund i konkreta, inte sällan tekniskt betingade, behov av omfattande lokal samverkan mellan människorna i tätorten.

text: 29. På marknaden för larmcentralstjänster verkar till största delen privata företag, vilka väl kan tillgodose det behov av larmcentralstjänster som finns såväl

text: i Kristianstad som i resten av Sverige. De stora larmcentralerna har kunder över hela landet och även de mindre larmcentralerna har avlägset belägna kunder. Beträffande själva larmcentralstjänsten finns inte några egentliga fördelar med att en larmcentral är belägen nära de alarmerade objekten.

text: 30. När det gäller larmcentralsverksamhet saknas således de förhållanden som kännetecknar så kallade sedvanliga kommunala affärsverksamheter. Mot denna bakgrund kan försäljning av larmcentralstjänster inte anses vara en sådan sedvanlig kommunal affärsverksamhet som är tillåten enligt

text: 2 kap. 7 § kommunallagen

text: 31. Detta förhållande medför dock inte med automatik att all den larmförmedling som sker vid Räddningstjänstens larmcentral strider mot den kommunala kompetensen. De larmcentralstjänster som Konkurrensverket helt eller delvis bedömer ligga utanför den kommunala kompetensen kan delas in i följande fyra kategorier:

text: 1. Automatiska utryckningslarm - automatiska larm som föranleder en räddningsinsats enligt lagen om skydd mot olyckor,

text: 2. Drifts- och inbrottslarm - larm som inte föranleder en räddningsinsats enligt lagen om skydd mot olyckor,

text: 3. Personlarm (ej

text: socialtjänstlagen

text: ), samt,

text: 4. Sekundärlarmcentralstjänster.

text: Automatiska utryckningslarm

text: 32. Med automatiska utryckningslarm avses här automatiska larm som föranleder räddningstjänstens operativa styrkor att göra en räddningsinsats enligt lagen om skydd mot olyckor.

text: 33. En kommun ska enligt 3 kap. 7 § lagen om skydd mot olyckor ansvara för räddningstjänst inom kommunen. Med räddningstjänst avses, enligt 1 kap. 2 § lagen om skydd mot olyckor, de räddningsinsatser som staten eller kommunerna ska ansvara för vid olyckor och överhängande fara för olyckor.

text: 34. Räddningstjänstens utryckning i anledning av inkomna automatiska utryckningslarm kan, åtminstone i förevarande ärende, betraktas som räddningstjänst. Automatiska brandlarm ingår i kategorin automatiska utryckningslarm. Räddningstjänsten förmedlar denna typ av larm åt Bromölla och Östra Göinge kommuner samt åt privata kunder i Kristianstads, Bromölla och Östra Göinge kommuner.

text: 35. Att själva utryckningen i anledning av automatiska utryckningslarm kan anses utgöra räddningstjänst i lagen om skydd mot olyckors mening medför dock inte att detsamma gäller även för tillhandahållande av larmcentralstjänster avseende sådana larm. Sådant tillhandahållande sker ju inte i anledning av en olycka eller en överhängande fara för en olycka. Således kan tillhandahållande av larmcentralstjänster avseende automatiska utryckningslarm inte anses vara en kommunal uppgift enligt lagen om skydd mot olyckor. Därmed finns inte heller någon möjlighet för kommunen att, enligt

text: 3 kap. 12 § samma lag

text: , sluta avtal med andra kommuner om sådan försäljning.

text: 36. När det gäller automatiska utryckningslarm är dessa dock av karaktären att de kan föranleda utryckning av räddningstjänstens operativa styrkor. Enligt Konkurrensverkets mening kan sådana larm därmed anses ha ett naturligt och nära samband med Räddningstjänsten i Kristianstads obligatoriska uppgift att rycka ut och genomföra räddningsinsatser. En förutsättning för att ett sådant samband ska föreligga är dock att de larmade objekten ligger inom det geografiska område som vid varje given tidpunkt primärt betjänas av Räddningstjänsten i Kristianstads operativa räddningsstyrkor. Annars är det ju någon annan räddningstjänst som ska reagera i anledning av larmet.

text: 37. Omfattningen av Räddningstjänstens försäljning av larmcentralstjänster avseende automatiska utryckningslarm får även anses begränsad i förhållande till dess kompetensenliga verksamhet.

text: 38. Mot den bakgrunden, och med beaktande av principen om anknytningskompetens, ifrågasätter inte Konkurrensverket i just det här fallet att Räddningstjänsten säljer larmcentralstjänster avseende automatiska utryckningslarm kopplade till objekt som ligger inom det geografiska område som primärt betjänas av Räddningstjänsten i Kristianstads operativa räddningsstyrkor. Automatiska utryckningslarm kopplade till objekt som är belägna utanför detta geografiska område kan dock inte anses ligga inom den kommunala kompetensen.

text: Drifts- och inbrottslarm

text: 39. Med drifts- och inbrottslarm avses här larm som inte föranleder utryckning av räddningstjänstens operativa styrkor.

text: 40. Som drifts- och inbrottslarm räknas inbrottslarm, olika typer av jourlarm och tekniska fellarm och kameraövervakning. Hisslarm ingår i denna kategori eftersom Räddningstjänsten, enligt egen uppgift, i första hand kontaktar en hissjour eller fastighetsförvaltare för att åtgärda dessa larm. Även inringda felanmälningar som inte rör räddningstjänstens verksamhet ingår i denna kategori.

text: 41. Gemensamt för denna kategori larm är alltså att Räddningstjänsten efter att ha tagit emot larmet vidarebefordrar detta till en annan åtgärdare, exempelvis väktarbolag, jourmontör eller liknande. Därmed saknar larm i denna kategori naturlig koppling till Räddningstjänstens kompetensenliga verksamhet. Då försäljning av larmcentralstjänster i enlighet med vad som anförts ovan inte är en i sig tillåten kommunal affärsverksamhet och då den aktuella larmtypen saknar koppling till Räddningstjänstens kompetensenliga uppgifter kan Räddningstjänstens försäljning av larmcentralstjänster avseende drifts- och inbrottslarm inte anses förenlig med den kommunala kompetensen.

text: Personlarm (ej

text: socialtjänstlagen

text: 42. I denna kategori ingår olika typer av personlarm. Den största kunden i kategorin är ett företag som har arbetstagare som utför riskfyllt ensamarbete med bland annat stolpklättring över hela Sverige. De som utför arbetet har personlarm och kan därmed slå larm vid olyckstillbud. Om ett sådant larm går skickar Räddningstjänsten larmet vidare till SOS Alarm som i sin tur larmar ut relevant räddningstjänst.

text: 43. Även i övrigt synes största delen av personlarmen vara motiverade av arbetsgivares skyldighet att tillhandahålla en acceptabel arbetsmiljö vid vissa typer av ensamarbete. Det förekommer dock att personer själva bekostar larmen. Gemensamt för personlarmen är att de inte har beviljats av samhället med stöd av

text: socialtjänstlagen

text: eller annan lagstiftning.

text: 44. Enligt Konkurrensverkets mening är det ett arbetsgivaransvar, snarare än ett samhällsansvar, att tillhandahålla denna typ av larm. Dessutom finns det även för denna typ av larmcentralstjänster en privat marknad som väl kan tillgodose de behov som finns i Kristianstads kommun och på andra ställen.

text: 45. Mot den bakgrunden kan det inte heller anses vara en uppgift för kommunen att sälja larmcentralstjänster avseende denna typ av larm. Inte heller har larmcentralstjänster avseende personlarm någon särskilt nära anknytning till Räddningstjänstens kompetensenliga uppgifter. Mot den bakgrunden kan

text: Räddningstjänstens försäljning av larmcentralstjänster avseende personlarm inte anses kompetensenlig.

text: Sekundärlarmcentralstjänster

text: 46. Med sekundärlarmcentralstjänster avses att larm kopplas till larmcentralen i Kristianstad när den primära larmcentralen är överbelastad eller ur funktion.

text: 47. Räddningstjänstens larmcentral agerar sekundär larmcentral åt andra räddningstjänster med larmcentral och vice versa. Denna del av verksamheten vid Räddningstjänstens larmcentral ifrågasätts inte.

text: 48. Det torde däremot inte vara förenligt med den kommunala kompetensen att agera sekundär larmcentral åt en privat larmcentral.

text: Sammanfattning förenlighet med lag

text: 49. Konkurrensverkets bedömning är att förmedling av larmcentralstjänster avseende följande larmtyper ligger utanför den kommunala kompetensen:

text: i. Automatiska utryckningslarm - automatiska larm som föranleder en räddningsinsats enligt lagen om skydd mot olyckor, till den del de larmade objekten ligger utanför det geografiska område som primärt betjänas av Räddningstjänsten i Kristianstads operativa räddningsstyrkor,

text: ii. Drifts- och inbrottslarm samt inringda felanmälningar, det vill säga larm som inte föranleder en räddningsinsats enligt lagen om skydd mot olyckor,

text: iii. Personlarm som inte beviljats av en kommun med stöd av

text: socialtjänstlagen

text: eller annan lagstiftning,

text: iv. Sekundärlarmcentralstjänster åt privata larmcentraler.

text: Yttrande från Räddningstjänsten

text: 50. Räddningstjänsten har, efter att ha tagit del av Konkurrensverkets bedömning av ärendet, i ett yttrande daterat den 7 februari 2012 uppgett att de kommer att hantera frågan i enlighet med Konkurrensverkets bedömning. De kommer att säga upp de avtal som avser larmcentralstjänster som Konkurrensverket bedömer snedvrider och hämmar konkurrensen eller i vart fall riskerar att snedvrida och hämma konkurrensen samt ligger utanför den kommunala kompetensen. Avtalen kommer att avslutas så snart respektive uppsägningstid gått ut.

text: Skäl för beslutet

text: 51. Räddningstjänsten har förklarat att man kommer att säga upp de avtal som avser larmcentralstjänster som Konkurrensverket bedömer snedvrider och hämmar konkurrensen eller i vart fall riskerar att snedvrida och hämma konkurrensen samt ligger utanför den kommunala kompetensen.

text: 52. Med anledning av detta avslutar Konkurrensverket ärendet.

text: 53. Konkurrensverket kommer att följa upp att Räddningstjänsten säger upp de avtal som nämns ovan.

text: 54. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: 55. De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: 56. En talan om förbud för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: väcks vid Stockholms tingsrätt.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göran Karreskog. Föredragande har varit sakkunniga Linda Tell.


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Komplett AS, Webhallen Sverige AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Teknik, IT och telekom

publisher: Konkurrensverket

title: Komplett AS och Webhallen Sverige AB

org: kkv

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 270/2013 – Komplett AS och Webhallen Sverige AB

text: Konkurrensverkets beslut

type: rubrik

type: stycke

text: (Dnr 270/2013)

text: Konkurrensverket lämnar Komplett AS:s förvärv av ensam kontroll över Webhallen Sverige AB utan åtgärd.

type: avgorande


arendetyp: Missbruk av dominerande ställning

motpart: AB Trav och Galopp (ATG)

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Fritid, hälsa och sport

title: AB Trav och Galopp (ATG)

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 270/2019 - AB Trav och Galopp (ATG)

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2019-07-11 (Dnr 270/2019)

text: Konkurrensverket har mottagit ett klagomål från Branschföreningen för onlinespel (BOS) mot AB Trav och Galopp (ATG). Konkurrensverket bedömer att det inte finns skäl att prioritera en fortsatt utredning och har beslutat att avskriva ärendet från fortsatt handläggning.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – tillgång till ATG:s spelpooler

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Klagomålet Konkurrensverket mottog den 4 april 2019 ett klagomål från Branschföreningen för onlinespel (BOS) mot AB Trav och Galopp (ATG). Enligt BOS missbrukar ATG sin dominerande ställning i strid med

text: artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: (FEUF) och

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: (KL).

text: BOS yrkar att Konkurrensverket ålägger ATG att tillhandahålla tillgång till ATG:s spelpooler för vadslagning på hästar på lika, konkurrensneutrala och ickediskriminerande villkor i förhållande till ATG:s nordiska handelspartners. BOS yrkar i andra hand att ATG ska tillhandahålla tillgång till ATG:s spelpooler på skäliga kommersiella villkor.

text: Företagen ATG är ett svenskt aktiebolag som bildades 1973 och som ägs av organisationerna Svensk Travsport och Svensk galopp, men kontrolleras av staten via styrelsemajoritet. ATG har spellicens att tillhandahålla landbaserad vadhållning och vadhållning online. ATG tillhandahåller företrädesvis poolspel på hästsporttävlingar. ATG:s spelomsättning i Sverige uppgick under 2018 till ca 13,3 miljarder kronor. ATG:s nettoomsättning uppgick till ca 4,1 miljarder kronor.

text: BOS är en branschförening som företräder spelbolag och utvecklare av onlinespel som vänder sig till svenska konsumenter. Föreningen grundades 2012. I nuläget har BOS ett 20-tal medlemmar som verkar inom den svenska spelsektorn. Som exempel på medlemmar kan nämnas Betsson AB (Betsson), Kindred Group Plc. (Kindred) och Legolas Invest Ltd (Legolas). -14 -117 10 2, .1 v2 08-7001600 , 4 00 08-245543 KKV1

text: Vad BOS angett till stöd för sitt klagomål BOS har angett sammanfattningsvis följande.

text: ATG har fram till den 1 januari 2019 haft ensamrätt till vadslagning på hästar på den svenska marknaden. ATG har i skydd av sitt monopol kunnat bygga upp en omfattande spelverksamhet. Marknaden har den 1 januari 2019 öppnats upp för konkurrens. ATG har en i det närmaste monopolställning och därmed en dominerande ställning på den europeiska marknaden för poolspel på svenska hästsporttävlingar.

text: BOS medlemmar, som Kindred och Betsson, skulle vilja erbjuda liknande produkter som ATG och dess internationella handelspartners på spelmarknaden om de får tillgång till spelpoolerna på samma sätt som ATG:s nuvarande handelspartners. Kindred och Betsson skulle vilja erbjuda produkterna i samtliga länder där det är affärsmässigt och regulatoriskt möjligt samt i Sverige mot svenska kunder.

text: ATG missbrukar sin dominerande ställning genom att behandla företag olika. Internationella handelspartners, exempelvis Stiftelsen Norsk Rikstoto, tillåts spela in i ATG:s spelpooler medan Kindred och Betsson och deras kunder nekas göra detsamma. Att vissa aktörer på spelmarknaden tillåts ingå avtal med dominanten medan andra nekas samma möjlighet utgör den yttersta formen av diskriminering.

text: Spelpoolerna utgör dessutom så kallad nödvändig nyttighet. En vägran att ingå avtal med Kindred och Betsson utgör även missbruk på grund av denna avtalsvägran. ATG:s agerande utgör således missbruk av ATG:s dominerande ställning.

text: ATG:s inställning ATG har angett sammanfattningsvis följande.

text: ATG bestrider att bolaget missbrukat en dominerande ställning. ATG ifrågasätter om bolaget har en dominerande ställning på någon relevant marknad. ATG har inte tillämpat olika villkor för likvärdiga transaktioner. ATG har inte brutit mot de konkurrensrättsliga reglerna genom att vägra att ingå avtal med någon part.

text: I relation till sina nordiska samarbeten anger ATG att dessa i korthet innebär att ATG:s samarbetspartner i eget namn och för egen räkning förmedlar vissa av de poolspel som ATG anordnar. Detta innebär att de insatser som ATG:s nordiska samarbetspartner förmedlar ingår i samma spelpooler som de spel som ATG självt tillhandahåller i Sverige.

text: Konkurrensverkets utredning Konkurrensverket har inhämtat information från BOS och ATG samt inhämtat uppgifter från allmänt tillgängliga källor om förekomsten av spel på hästar bland de spelföretag som har svensk spellicens från Spelinspektionen.

text: Under utredningen har bl.a. följande framkommit.

text: Det finns två huvudsakliga spelformer vad gäller vadhållning på hästsporttävlingar: poolspel och spel med fasta odds.

text: Poolspel innebär att alla insatser av spelarna avseende en viss spelomgång läggs i en gemensam pott, en så kallad spelpool. Exempel på poolspel är ATG:s produkter V75 och Dagens Dubbel. Vid poolspel spelar spelarna mot varandra medan den som arrangerar poolspelet tar ut en på förhand bestämd andel av spelpoolen. Vid poolspel tar spelarrangören ingen risk. Vinstoddsen i en viss spelomgång beror på hur stor andel av de totala insatserna som läggs på den vinnande kombinationen. Ju fler som spelar på en viss kombination, desto lägre blir oddset för just denna kombination. Spelpoolen skapas i samband med en viss spelomgång. Spelpoolen finns i regel inte kvar efter vinstutdelningen, dvs. efter det att spelomgången är genomförd. I vissa fall förs medel från en viss spelpool till en annan spelpool efter att spelomgången är genomförd. Detta kan exempelvis förekomma när ingen spelare tippat rätt.

text: På ATG:s hemsida finns uppgifter om att omsättningen i spelpoolerna kan variera från några tusenlappar till över hundra miljoner kronor.

text: Fram till den 1 januari 2019 har ATG varit det enda spelbolaget som haft tillstånd att arrangera vadhållning på hästsporttävlingar i Sverige. Numera kan bolag som önskar anordna vadhållning på hästsporttävlingar ansöka om licens från Spelinspektionen.

text: I maj 2019 fanns flera spelbolag med licens som arrangerade poolspel på svenska hästsporttävlingar; däribland ATG, Svenska Spel Sport och Casino AB (Svenska Spel) och Legolas.

text: Spel med fasta odds innebär att spelarna spelar mot den som arrangerar spelet. Vid spel med fasta odds finns det en risk för spelarrangören att gå med förlust om spelaren tippar rätt.

text: Ett flertal spelbolag med licens arrangerar spel med fasta odds på svenska hästsporttävlingar däribland Kindred, NGG Nordic Ltd och Svenska Spel.

text: Regeringen har tillsatt en utredning vars uppdrag bland annat är att föreslå en finansieringsmodell för hästnäringen på den omreglerade svenska spelmarknaden. Resultatet av utredningen ska rapporteras till regeringen senast den 31 oktober 2020. Konkurrensverket konstaterar att detta kan resultera i att förutsättningarna för spelbolag att arrangera spel på hästar förändras.

text: Skäl för beslutet

text: Missbruk av dominerande ställning

text: Konkurrensverket kan enligt

text: 3 kap. 1 §

text: KL ålägga ett företag som har en dominerande ställning att upphöra med ett förfarande som utgör missbruk enligt förbudet i

text: 2 kap. 7 §

text: KL eller

text: artikel 102 FEUF

text: . För att kunna fastställa att ett agerande omfattas av förbudet i

text: 2 kap. 7 §

text: KL eller

text: artikel 102 FEUF

text: krävs dels att det kan fastställas att det företag vars agerande ifrågasätts har en dominerande ställning, dels att agerandet kan anses utgöra ett missbruk.

text: En dominerande ställning har av EU-domstolen definierats som en stark ekonomisk ställning hos ett företag som gör det möjligt för företaget att i betydande omfattning agera oberoende av kunder och konkurrenter och i sista hand konsumenterna. För att kunna göra en bedömning av om ett företag har en dominerande ställning är det nödvändigt att definiera relevant produktmarknad och relevant geografisk marknad.

text: Enligt BOS bör den relevanta marknaden avgränsas till den europeiska marknaden för poolspel på svenska hästsporttävlingar. ATG ifrågasätter denna marknadsdefinition.

text: Mot bakgrund av den nyliga konkurrensutsättningen av vadhållning på hästsporttävlingar i Sverige kan Konkurrensverket konstatera att ATG i dag har en mycket stark ställning när det gäller vadhållning i form av poolspel. För att ta ställning till frågan om fortsatt utredning i detta ärende finner Konkurrensverket inte någon anledning att göra en slutlig avgränsning av den relevanta marknaden eller att fastställa om ATG har en dominerande ställning.

text: Ett missbruk kan enligt

text: 2 kap. 7 § andra stycket 3

text: KL samt artikel 102.c FEUF särskilt bestå i att ett dominerande företag tillämpar olika villkor för likvärdiga transaktioner, varigenom vissa handelspartner får en konkurrensnackdel. EU-domstolen har förtydligat vilken typ av beteende som omfattas av bestämmelsen i British Airways:

text: BOS hävdar att dess medlemmar, Kindred och Betsson, diskrimineras genom att de förvägras tillgång till ATG:s spelpooler och har åberopat vissa EU-rättsliga beslut och avgöranden till stöd för att detta förfarande kan utgöra missbruk.

text: Det ska i detta sammanhang framhållas att rätten att fritt välja sina handelspartners är ett uttryck för avtalsfriheten. Kraven för att ett företag ska kunna tvingas handla med andra företag är därför högt ställda. Att ett dominerande företag nekar att inleda en avtalsrelation med ett företag som önskar ingå avtal på samma villkor, som det dominerande företagets befintliga handelspartners, innebär inte i sig att det kan vara fråga om en diskriminering i missbruksregelns mening.

text: De rättsliga avgöranden som BOS har hänvisat till vilar enligt Konkurrensverkets bedömning på andra omständigheter än de som föreligger i detta ärende. I exempelvis kommissionens beslut i Napier Brown / British Sugar fanns det en avtalsrelation mellan det dominerande och det diskriminerade företaget som gjorde det möjligt att jämföra transaktionerna mellan detta företag med de gentemot andra handelspartners för att kunna konstatera att det var fråga om 6 7 missbruk genom diskriminering. I ett annat relevant avgörande, Clearstream, rörde missbruket både leveransvägran och diskriminering. Även här fanns det jämförbara transaktioner som hade ägt rum på olikartade villkor med det diskriminerade företaget jämfört med transaktioner med andra handelspartners.

text: Konkurrensverkets utredning ger inte stöd för att ATG har en avtalsrelation med vare sig Kindred eller Betsson,eller att ATG har erbjudit dessa företag några villkor för att ingå en sådan avtalsrelation. I ljuset av detta finns det inga villkor att jämföra med villkoren i ATG:s avtal med befintliga handelspartner. Konkurrensverket övergår därför till att överväga om det finns skäl att prioritera vidare utredning av en potentiell leveransvägran.

text: Ett missbruk kan enligt

text: 2 kap. 7 § andra stycket 2

text: KL och artikel 102.b FEUF också bestå i att ett dominerande företag begränsar produktion, marknader eller teknisk utveckling till nackdel för konsumenterna.

text: BOS har anfört att ATG:s vägran att ingå avtal med Kindred och Betsson utgör missbruk av dominerande ställning genom avtalsvägran/leveransvägran.

text: Som angetts ovan har även dominerande företag som utgångspunkt rätt att fritt välja sina handelspartners och disponera över sina tillgångar. En skyldighet att leverera varor eller tjänster kan minska företagets incitament att investera i utvecklingen av dessa. En allt för långtgående sådan skyldighet kan vidare fresta andra företag att åka snålskjuts på sådana investeringar.

text: Ett missbruk enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL och art. 102 FEUF kan emellertid föreligga om ett dominerande företag gör sig skyldigt till leveransvägran på ett sätt som skadar konkurrensen. När det gäller leveransvägran i nya avtalsförhållanden finns vägledande uttalanden i EU-domstolens dom i det s.k. Bronner-målet.

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket bl.a. in förfarandets förmåga att skada konkurrensen och konsumenterna, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om Konkurrensverket är den aktör som är bäst lämpad att agera.

text: När det gäller missbruk av dominerande ställning prioriterar Konkurrensverket dominerande företags förfaranden som har förmågan att utestänga företag som kan utöva ett effektivt konkurrenstryck i något marknadsled. Vid prioriteringen fäster verket särskild vikt vid hur stor del av marknaden förfarandet omfattar och, vad gäller avskärmning av insatsvara, hur viktig insatsvaran är för att möjliggöra en effektiv konkurrens på marknaden.

text: Konkurrensverket noterar att den av- och omreglering av vadhållning på hästtävlingar som trädde i kraft den 1 januari 2019 innebär att Kindred, Betsson och andra spelarrangörer är potentiella konkurrenter till ATG. I det fall Kindred och Betsson skulle få tillgång till ATG:s spelpooler avser företagen enligt BOS att erbjuda liknande produkter som ATG och dess nordiska samarbetspartners. I praktiken skulle Kindreds och Betssons kunder spela in i ATG:s spelpooler, dvs. insatserna från ATG:s respektive Kindreds och Betssons kunder skulle kombineras i en gemensam pott. I Konkurrensverkets utredning har inte framkommit tydliga indikationer på att en sådan modell skulle möjliggöra effektiv konkurrens.

text: Sedan årsskiftet har flera spelarrangörer valt att arrangera egna poolspel på hästsporttävlingar. Om ATG skulle åläggas att tillhandahålla tillgång till sina

text: spelpooler riskerar detta att minska incitamenten för Kindred och Betsson m.fl. att konkurrera genom att arrangera egna liknande poolspel.

text: Mot denna bakgrund bedömer Konkurrensverket att det inte finns skäl att prioritera en fortsatt utredning. Ärendet ska därför skrivas av från fortsatt handläggning.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet som BOS beskrivit i sitt klagomål strider mot konkurrensreglerna.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av förfarandet och/eller verksamheten kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL.

text: Särskild talan om förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL eller missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL (eller enligt artikel 101 respektive 102 i FEUF) väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av ställföreträdande generaldirektören Karin Lunning. Föredragande har varit sakkunniga Katharina Voss.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Kopia: ATG, BOS


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Lelles transport

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - slamtömning

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – slamtömning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni anger att Överkalix kommun missbrukar sin dominerande ställning genom att utestänga er från marknaden för slamtömning i Överkalix kommun.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan dock inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av Peter Delden. Föredragande har varit Sara Falck.

text: Peter Delden Sara Falck

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Timrå kommun - Miljösanering Söråkers udde

text: Timrå kommun – Miljösanering Söråkers udde

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi har systematiskt granskat er inköpsverksamhet (en fördjupad upphandlingsgranskning). Granskningen har i detta fall inneburit att vi har begärt bokföringsinformation elektroniskt från er. Vi har därefter jämfört ett antal av era inköp med vilka upphandlingsförfaranden som ni har genomfört för att hitta otillåtna direktupphandlingar. Vi valde därefter att bland annat närmare granska ert avtal om miljösanering av Söråkers udde.

text: Skäl för beslutet

text: Vid den fortsatta granskningen av ärendet framkom att ni hade genomfört ett annonserat upphandlingsförfarande inför att ni ingick det aktuella avtalet. Vi skriver därför av ärendet.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Dick Moberg.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


motpart: Sveriges automatägares riksförbund (SVAR)

title: Oskäliga avtalsvillkor - spelautomater

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - hot om uppsägning av avtal m.m.

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 9 mars 2001 anfört klagomål över att AB Svenska Spel hotar att säga upp sina spelavtal med de ombud som bedriver verksamhet med spelautomater av viss typ. Skälet skulle vara att Svenska Spel anser dessa spelautomater illegala enligt

text: lotterilagen

text: . Ni hävdar med stöd av ett beslut i Kristinehamns tingsrätt att spelautomaterna inte omfattas av förbudet i samma lag.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Det nämnda beslutet av Kristinehamns tingsrätt har överklagats. Det får också anses att rättsläget på området är oklart. För att Konkurrensverket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Kopia till : Svenska Spel

text: Finansdepartementet

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


motpart: Exor AB

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - webbportal för taxibokning

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – webbportal för taxibokning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni anger att Flygtaxi Sverige AB gör sig skyldig till missbruk av dominerande ställning genom att i en konkurrensklausul som finns i avtalet med de anslutna taxibolagen förbjuda dessa från att samarbeta med annan part.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan dock inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakkunniga Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Matilda Gjirja.

text: Ann-Sofie Eriksson Matilda Gjirja

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: TDC Sverige AB

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - hyrda förbindelser, LLUB och bitströmstillträde

text: Tryck F11 för att gå till nästa skrivposition.

text: TDC Sverige AB Att: Niclas Almgren Norra Malmvägen 143 191 62 Sollentuna

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – hyrda förbindelser, LLUB och bitströmstillträde

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Klagomålet

text: TDC Sverige AB (TDC) inkom den 25 april 2008 med ett klagomål mot TeliaSonera AB (TeliaSonera). Enligt TDC missbrukar TeliaSonera sin dominerande ställning genom att tillämpa slutkundspriser som med knapp marginal överstiger de priser som erbjuds TDC för accesstjänster i grossistledet, och som är direkt nödvändiga för TDC för att kunna leverera en motsvarande konkurrerande slutkundsprodukt som TeliaSoneras. Missbruket består enligt TDC i diskriminering mellan likvärdig intern och extern verksamhet samt marginalklämning. TDC ifrågasätter vidare om inte TeliaSoneras agerande utgör missbruk genom underprissättning.

text: Som stöd för sina påståenden hänvisar TDC till TeliaSoneras offererade priser för en kommunikationslösning som AB Svensk Bilprovning (Bilprovningen) upphandlat och till de grossistpriser TeliaSonera erbjuder TDC, och andra operatörer, för olika accessprodukter.

text: TDC yrkar att Konkurrensverket ålägger TeliaSonera, vid kraftfullt vite, att anpassa sina interna och externa priser till en nivå som medför att TeliaSonera inte missbrukar sin dominerande ställning.

text: I klagomålet hävdar TDC även att TeliaSoneras agerande kan påverka utfallet av offentliga ramavtalsupphandlingar för datakommunikationstjänster, med skadliga effekter på konkurrensen som följd.

text: Ärendets handläggning

text: Under utredningen har möte hållits med TDC. Frågor och begäran att inkomma med underlag har ställts till TDC och TeliaSonera. Verket har även inhämtat information om bl.a. marknadsförhållanden från Post- och telestyrelsen (PTS), Kammarkollegiet och konkurrerande företag.

text: Konkurrensverkets utredning

text: TDC har uppgett att den aktuella slutkundsmarknaden är ”marknaden för WAN-tjänster och andra datakommunikationstjänster”, en nationell marknad som utgörs av tillhandahållandet av privata nätverk för datakommunikation till företagskunder (företag och organisationer). TDC utesluter inte att marknaden kan avgränsas snävare t.ex. baserat på stora och små kunder.

text: Ett flertal operatörer är verksamma på slutkundsmarknaden, bl.a. TDC, TeliaSonera, Telenor, Tele2, BT Nordics och DGC.

text: Under 2008 och 2009 genomförde Kammarkollegiet en ramavtalsupphandling avseende helhetslösningar för kommunikationstjänster för den offentliga förvaltningen (”Kommunikation som tjänst”). Den 17 mars 2009 tecknade Kammarkollegiet ramavtal med fyra företag – TDC, TeliaSonera, Tele2 och Telenor – vilket är en dubblering jämfört med tidigare ramavtal. De nya ramavtalen gäller i tre år och kan förlängas ytterligare ett år. Vidare har Kammarkollegiet under 2009 tecknat ramavtal gällande fasta och mobila operatörstjänster samt transmission [1] med elva företag [2] .

text: Av de marknadskontakter som tagits under utredningen har framkommit att det råder ett högt konkurrenstryck på marknaden, med undantag för den del av marknaden där kunderna har verksamhetsställen utanför de större tätorterna i Sverige. På detta segment uppges TeliaSonera ha en hög marknadsandel.

text: För att kunna vara verksam på slutkundsmarknaden krävs tillgång till ett accessnät. TeliaSonera är det enda företaget som äger ett rikstäckande accessnät som omfattar i stort sett alla företag och hushåll. Andra aktörers accessnät är i regel begränsade till städer och andra tätbebyggda områden. Konkurrenter till TeliaSonera är således beroende av tillgång till TeliaSoneras accessnät för att kunna erbjuda tjänster utanför dessa områden, och tillträdesreglering på grossistnivå är därför av betydelse för konkurrensen.

text: TeliaSonera är genom sektorspecifik reglering skyldigt att tillhandahålla tillträde till sitt accessnät, och erbjuder dessutom ytterligare grossisttjänster som inte omfattas av reglering. Tillträde till accessnät erbjuds på olika förädlingsnivåer. Operatörer som hyr s.k. kopparaccesser (LLUB) och svart fiber måste investera i egen utrustning för att producera slutkundstjänster. Genom att hyra mer förädlade tjänster som s.k. bitströmstjänster och hyrda förbindelser behöver tillträdande operatörer inte göra sådana investeringar. Vilka grossisttjänster som operatörer väljer att basera sina slutkundstjänster på beror bl.a. på kundunderlaget på olika orter, vilket har betydelse för förutsättningarna att med lönsamhet investera i egen utrustning. På grund av skalekonomi och de olika grossisttjänsternas priser, har företag med större kundunderlag i regel bättre förutsättningar för att basera sina slutkundstjänster på kopparaccesser och svart fiber. Därigenom har de också möjlighet att erbjuda lägre slutkundspriser än operatörer som hyr bitströmstjänster och hyrda förbindelser. Mindre förädlade grossisttjänster ger dessutom större möjligheter till produktdifferentiering.

text: TeliaSonera har uppgett att företagets produktion av Bilprovningens upphandlade kommunikationslösning utgår från en betydligt större andel av oförädlade tjänster än vad TDC uppgett för sin tänkta produktion. TeliaSonera har även uppgett att företaget producerar slutkundstjänsterna med billigare utrustning än som framgår av TDC:s klagomål.

text: TDC har å sin sida uppgett att det varit nödvändigt för företaget att köpa grossisttjänster från TeliaSonera av varierande förädlingsgrad. Enligt TDC är det inte ekonomiskt lönsamt för företaget att bygga slutkundserbjudanden på kopparaccesser eller svart fiber i hela landet.

text: Förhållandet att kundunderlaget i vissa geografiska områden är begränsat talar för att konkurrerande operatörer inte har samma möjligheter som TeliaSonera att i dessa områden basera sina slutkundstjänster uteslutande på insatsvaror med låg förädlingsgrad. I dessa områden är villkoren för bl.a. bitströmstillträde av betydelse för andra operatörers möjlighet att verka på slutkundsmarknaden. Den bild av konkurrensen på slutkundsmarknaden som framkommit under utredningen talar samtidigt för att tillträde med låg förädlingsgrad i mer tättbebyggda områden, liksom förekomsten av andra accessnät än TeliaSoneras, gör det möjligt för operatörer att konkurrera om en relativt stor del av slutkundsmarknaden.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till verket ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: När det gäller det påstådda missbruket att TeliaSonera diskriminerar mellan likvärdig intern och extern verksamhet, ger Konkurrensverkets utredning inte stöd för att så skulle vara fallet. Inte heller har utredningen visat att TeliaSoneras agerande utgör missbruk genom underprissättning.

text: Marginalklämning kan uppstå när ett vertikalt integrerat företag erbjuder en produkt på en slutkundsmarknad och samtidigt erbjuder en insatsvara till denna slutkundsprodukt på en grossistmarknad på vilken företaget är dominerande. Det vertikalt integrerade företaget kan snedvrida konkurrensen genom att tillämpa en marginal mellan slutkunds- och grossistpris som är otillräcklig för att täcka företagets egna tillkommande kostnader i nedströmsledet. Andra företag, även om de är lika effektiva i nedströmsledet, konkurrerar då inte på lika villkor med det vertikalt integrerade företaget på slutkundsmarknaden. Marginalklämning kan leda till att konkurrenter trängs ut från marknaden.

text: För att göra en fullständig analys om det i detta fall rör sig om missbruk av dominerande ställning genom marginalklämning, skulle en mer omfattande utredning behöva göras bl.a. av förutsättningarna för operatörer att i olika delar av landet erbjuda tjänster baserat på olika alternativa insatsvaror.

text: Utvecklingen på marknaden tyder på att konkurrenstrycket har ökat och att nya aktörer på relativt kort tid kunnat etablera sig i slutkundsledet. Med hänsyn till bl.a. marknadsutvecklingen och nödvändiga resurser för en fortsatt utredning, gör Konkurrensverket sammantaget bedömningen att det inte finns tillräckliga skäl att utreda ärendet vidare.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte ingripa med stöd av

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Staffan Martinsson.

text: Gunnel Schön Staffan Martinsson

text: Kopia till: TeliaSonera AB

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats

text: [1] Fasta operatörstjänster omfattar abonnemang, anslutningar och trafik för fast tal- och bildkommunikation. Mobila operatörstjänster omfattar abonnemang, anslutningar och trafik för mobil kommunikation. Transmissionstjänster innehåller WAN- och ISP kommunikation.

text: [2] Av de totalt elva företagen har åtta företag ramavtal för fasta operatörstjänster, sex för mobila operatörstjänster och nio för transmission.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Timrå kommun – Köp av pistmaskin

text: Timrå kommun – köp av pistmaskin

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi har systematiskt granskat er inköpsverksamhet (en fördjupad upphandlingsgranskning). Granskningen har i detta fall inneburit att vi har begärt bokföringsinformation elektroniskt från er. Vi har därefter jämfört ett antal av era inköp med vilka upphandlingsförfaranden som ni har genomfört. Vi valde att bland annat titta närmare på om ett inköp av pistmaskin följer LOU.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om ert inköp av pistmaskin. Vi skriver därför av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Enligt vad som kommit fram i utredningen är det föreningen Skönviksalliansens som ingått avtalet om att köpa pistmaskinen. Er roll i detta har varit att stå för finansieringen av inköpet. Vi anser inte att det sett till vår prioriteringspolicy är motiverat att inom ramen för den aktuella fördjupade granskningen granska om denna form av finansiering har varit förenlig med LOU.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Dick Moberg.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: 3.0.1 Bedriva tillsyn enligt LOH

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Tillsyn gällande otillbörliga handelsmetoder – sena betalningar

text: Eventuell överträdelse av lagen om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter – sena betalningar Saken

text: Eventuell överträdelse av

text: 5 § första stycket 1 lagen (2021:579)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter (LOH).

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare. Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: Bakgrund

text: 1. Konkurrensverket har inom ramen för en pågående genomlysning av livsmedelsbranschen hämtat in bland annat avtal mellan förädlande livsmedelsföretag och deras kunder. I ett avtal mellan köparen Svensk Cater AB (Svensk Cater) och en av företagets leverantörer av jordbruks- och livsmedelsprodukter anges en betaltid om 40 dagar. Mot bakgrund av uppgiften inledde Konkurrensverket en tillsynsutredning i april 2024. Syftet med utredningen har varit att utreda om Svensk Cater kan ha använt en handelsmetod i strid med förbudet mot 5 § första stycket 1 LOH.

text: 2. Svensk Cater är ett grossistföretag för restauranger som är verksamt i Sverige. Svensk Cater levererar både matprodukter och andra varor samt dryck till restauranger. Företagets omsättning uppgick 2022–2023 till cirka 4,6 miljarder kronor.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 3. Konkurrensverket har hämtat in uppgifter från Svensk Cater genom föreläggande.

text: Vad som framkommit i utredningen

text: 4. Svensk Cater har bekräftat att det skriftliga avtalet som är bakgrunden till utredningen gäller. Utöver det har Svensk Cater framfört i huvudsak följande.

text: 5. Produkterna som säljs till Svensk Cater faktureras av leverantören vid varje enskild leverans baserat på priset som fastställts innan leveransen. Fakturorna utställs dagen innan det överenskomna leveransdatumet. Vad gäller den betaltid om 40 dagar som anges i det skriftliga avtalet är den något som parterna inte använt sig av i praktiken. Medan avtalet angivit denna längre betalningsfrist har parterna i praktiken tillämpat en kortare betalningstid, nämligen 30 dagar efter utställd faktura. Denna kortare betalningstid har tillämpats efter att LOH trädde i kraft.

text: 6. Svensk Cater anser att den avtalade betalningstiden är 30 dagar genom parternas konkludenta handlande. Svensk Cater har under utredningen därutöver uppgett att villkor rörande betalningstider i det skriftliga avtal som förekommer i utredningen kommer att justeras i enlighet med LOH.

text: 7. Svensk Cater har lämnat in underlag, exempelvis i form av fakturor och betalningsunderlag, som visar att 30 dagars betaltid tillämpats mellan Svensk Cater och leverantören.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Rättslig reglering

text: 8. LOH gäller vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter om köparen eller leverantören är etablerad i Sverige. För att lagen ska vara tillämplig för köpare som inte är myndigheter eller offentliga aktörer krävs att köparen har en årsomsättning överstigandes två miljoner euro. Med jordbruks- och livsmedelsprodukter avses de produkter som förtecknas i bilaga 1 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt produkter som inte förtecknas i bilagan men som framställs för användning som livsmedel genom användning av någon av de förtecknade produkterna.

text: 9. Enligt 5 § första stycket 1 LOH är det förbjudet för en köpare att betala senare än 30 dagar efter den tidpunkt som följer av 6 eller

text: 7 § samma lag

text: . När det gäller produkter som inte levereras regelbundet från en leverantör börjar betalningsperioden om 30 dagar enligt 7 § första stycket 1 LOH löpa från leveransdagen.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 10. Inledningsvis konstaterar Konkurrensverket att Svensk Cater är en aktör som är etablerad i Sverige och har en årsomsättning på över två miljoner euro. Den leverantör som enligt uppgift omfattas av det skriftliga avtalet som utredningen avser säljer jordbruks- och livsmedelsprodukter till Svensk Cater. Mot denna bakgrund är LOH tillämplig i ärendet.

text: 11. Som framgått ovan faktureras produkterna som säljs till Svensk Cater av leverantören vid varje enskild leverans baserat på priset som fastställts innan leveransen. Betaltiden ska därför inte sträcka sig längre än 30 dagar efter leveransdagen enligt 5 § första stycket 1 och 7 § första stycket 1 LOH.

text: 12. Enligt Svensk Caters skriftliga avtal ska fakturorna betalas inom 40 dagar. Som angett ovan har Svensk Cater framfört att betalningsvillkoren i fråga dock inte tillämpats i praktiken efter att LOH trädde ikraft. Svensk Cater har förklarat att deras rutin är att betala fakturorna 30 dagar efter utställd faktura, det vill säga inom 30 dagar efter leveransdagen enligt ovan. Svensk Cater påstår även att det skriftliga avtalat ändrats genom parternas konkludenta handlande. Svensk Cater har ändå åtagit sig att justera det skriftliga avtalsvillkoret i enlighet med LOH. Av underlaget som Svensk Cater lämnat in framgår att fakturorna utställs med 30 dagars betaltid och av betalningsunderlag framgår att faktor betalats i enlighet med fakturans förfallodag.

text: 13. Sammanfattningsvis bedömer Konkurrensverket att det av utredningen inte framkommit att Svensk Cater har betalat leverantörer senare än 30 dagar efter leveransdagen i strid med LOH. Det avtalsvillkor som skulle kunna

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Martin Bäckström. Föredragande har varit sakkunniga juristen Juliette Lehucher. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift. Martin Bäckström

text: Beslutet att inte utreda saken ytterligare kan inte överklagas

text: Detta beslut kan inte överklagas, se

text: och

text: 8 §§

text: förordningen (

text: ) om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter. Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Ryanair

title: Oskäliga priser - reguljärflyg

text: Chief Financial Officer Michael Cawley Dublin Airport, County Dublin

text: Ireland

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning

text: Ni har i skrivelse till Konkurrensverket anmält Scandinavian Airlines System (SAS) för missbruk av dominerande ställning genom att ha tillämpat överpriser på den svenska flygmarknaden under 50 års tid.

text: Konkurrensverket handlägger ärenden enligt

text: konkurrenslagen

text: (KL). Lagen innehåller bl.a. två generella förbud, ett mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (

text: 6 §

text: ) och ett mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Enligt

text: 6 §

text: KL är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: KL föreskrivs att missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på marknaden är förbjudet.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit Erik Murray.

text: Gunnel Schön

text: Erik Murray

text: Kopia till Scandinavian Airlines System

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


title: Timrå kommun - Drift av förskolor/skolor (VA/EL)

text: Timrå kommun – köp av VA-tjänster och elinstallationer

text: Konkurrensverkets beslut

text: Timrå kommun har brutit mot

text: 15 kap. 3 §

text: LOU genom att under 2014 ingå ett avtal avseende elinstallationer med Söråkers El Konsulting och ett avtal om VAtjänster med Birsta VVS och Service, båda för skolor och förskolor, utan föregående annonsering trots att det saknades förutsättningar för detta.

text: Ärendet

text: Vi har systematiskt granskat er inköpsverksamhet (en fördjupad upphandlingsgranskning). Granskningen har i detta fall inneburit att vi har begärt bokföringsinformation elektroniskt från er avseende 2013 och 2014. Vi har därefter jämfört ett antal av era inköp med vilka upphandlingsförfaranden som ni har genomfört. Vi valde att bl.a. titta närmare på om era köp av VA-tjänster och elinstallationer följer LOU.

text: Ni uppger att ni för skolor och förskolor har avtal med en leverantör avseende elinstallationer med tillhörande materiel (Söråkers El konsulting) och med en leverantör avseende VA-tjänster med tillhörande materiel (Birsta VVS och Service).

text: Ni ingick enligt ert svar ett muntligt avtal avseende elinstallationer 1976. Ett muntligt avtal avseende VA-tjänster ingicks 2009. Ni har inte ingått avtalen efter annonserade upphandlingsförfaranden. Ni har inte hänvisat till något undantag från skyldigheten att kontrakt ska ingås efter annonsering.

text: Leverantörerna fakturerar för materiel enligt en nettoprislista. Ni kommer årligen överens om prislistor för arbetskostnader. Om arbetet är större än cirka ett basbelopp offererar leverantören ett fast pris för det aktuella arbetet.

text: Det finns inga avtalsvillkor fastslagna i de muntliga avtalen förutom garantitiden på två år för arbete och material. Ni har endast kvar prislistor för 2014 och 2015.

text: Under 2014 köpte ni elinstallationer och tillhörande materiel för 660 993 kronor och VA-tjänster samt tillhörande materiel för 595 938 kronor. Motsvarande belopp för 2012 var 790 190 kronor för el och 530 752 kronor för VA samt för 2013 906 336 kronor respektive 437 904 kronor.

text: Ni har fått tillfälle att yttra er över ett utkast till beslut men ni har avstått.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedriver tillsyn över upphandlingslagstiftningen i syfte att öka regelefterlevnaden och att bidra till en effektiv offentlig upphandling. Tillsynen bedrivs bland annat genom tillsynsbeslut eller ansökan om upphandlingsskadeavgift enligt

text: 17 kap. 1 §

text: LOU.

text: Vi anser att det av processekonomiska skäl inte är befogat att ansöka om upphandlingsskadeavgift utifrån vår prioriteringspolicy.

text: Rättsläget

text: Syftet med upphandlingsreglerna är bland annat att upphandlande myndigheter ska använda offentliga medel för köp av varor och tjänster på bästa sätt, genom att uppsöka och dra nytta av konkurrensen på aktuell marknad. Samtidigt syftar regelverket till att ge leverantörerna möjlighet att tävla på lika villkor i varje upphandling.

text: Alla offentliga upphandlingar ska genomföras på ett öppet och transparent sätt. Leverantörerna ska behandlas lika och principerna om ömsesidigt erkännande och proportionalitet ska följas. Det framgår av

text: 1 kap. 9 §

text: LOU.

text: En upphandlande myndighet som planerar att tilldela ett kontrakt ska som huvudregel annonsera upphandlingen om värdet överstiger en viss procent av det tröskelvärde som är aktuellt (direktupphandlingsgränsen).

text: Direktupphandlingsgränsen har varierat under de år som ni har gjort de aktuella inköpen. Under 2012 och 2013 var den cirka 284 000 kronor. År 2014 var gränsen satt till 270 000 kronor. Därefter höjdes genom en lagändring den 1 juli samma år gränsen till ca 505 000 kronor. Vid beräkningen av kontraktsvärdet ska hänsyn

text: även tas till myndighetens övriga direktupphandlingar av samma slag under räkenskapsåret enligt

text: 15 kap. 3 a §

text: LOU.

text: De undantag som finns från reglerna om annonsering anges i 4 kap. 5-9 §§ och 15 kap 3 § LOU. Till exempel får en upphandling genomföras utan föregående annonsering om det endast finns en viss leverantör som kan tillhandahålla det som den upphandlande myndigheten ska köpa in eller om det finns synnerlig brådska. Undantagen ska tolkas restriktivt.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Ni har gjort otillåtna direktupphandlingar av VA-tjänster respektive elinstallationer.

text: Ni har angett att ni har muntliga avtal sedan 1976 respektive 2009. Vi anser dock att det varit fråga om nya avtal, som liknar ramavtal, varje år när timpriser och prislistor fastställs. Enligt de uppgifter som ni har lämnat sker detta i början av varje år. Villkoren för leverans av elinstallationer- och VA-tjänster samt materiel fastställs varje år. Ni vänder er till någon annan om de villkor som leverantören föreslår vid de årliga förhandlingarna inte är acceptabla utan några konsekvenser. Endast garantitiden på två år är ett bestående avtalsinnehåll.

text: Vår utredning ger inte stöd för att något undantag från skyldigheten att annonsera tilldelningen av kontrakt skulle vara uppfyllt. Enligt vad som framkommit är det inte fråga om komplexa arbeten som endast era leverantörer har kunnat utföra. Det finns därför inte förutsättningar att tillämpa undantaget för att kontraktsföremålet endast har kunnat tillhandahållas av en viss leverantör. Inte heller finns det något som tyder på att det har varit fråga om brådskande arbeten som ni inte har kunnat förutse. Vi har här särskilt beaktat att era inköp för respektive år under 2012 och 2013 har för VA-tjänster respektive elinstallationer var för sig med marginal överstigit gränsen för direktupphandling. Ni borde därför ha insett att avtalen skulle ha annonseras.

text: Det finns även andra undantagsbestämmelser från kravet på att annonsera än tekniska skäl och synnerlig brådska. Dessa framgår av 15 kap. 3 § och 4 kap. 5-9 §§ LOU. Det finns ingenting i ärendet som tyder på att övriga undantag aktualiseras.

text: Vi har baserat våra bedömningar på att era inköp av VA-tjänster respektive elinstallationer var för sig ska bedömas som av samma slag, har understigit tröskelvärdet samt att kontraktsföremålen har varit byggentreprenader. Ni borde därför ha konkurrensutsatt era inköp enligt

text: 15 kap.

text: LOU.

text: Ni har ingått muntliga avtal med era leverantörer och gör regelbundet muntliga beställningar. Centrala frågor i avtalen har inte dokumenterats. Vi anser att det är lämpligast att ingå skriftliga avtal för att en upphandlande myndighet ska kunna ha en god kontroll över sina inköp så att direktupphandlingsgränsen inte överskrids och att de avtal som myndigheten ingår följs. För de inköp som har skett efter den 1 juli 2014 borde ni ha dokumenterat era överväganden inför direktupphandlingarna enligt

text: 15 kap. 18 §

text: LOU, särskilt med tanke på att de totala inköpen överstiger gränsen för direktupphandling.

text: Slutsats

text: Ni har årligen ingått avtal om köp av elinstallationer- och VA-tjänster samt materiel. Avtalen ingås utan annonsering enligt LOU. Värdet av era samlade inköp överstiger gränsen för direktupphandling. Vår utredning ger inte stöd för att något undantag skulle vara tillämpligt. Era köp av el- och VA-tjänster samt materiel är alltså otillåtna direktupphandlingar.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Mathias Lassinantti Jansson.

text: HUR MAN ÖVERKLAGAR, bilaga 1


motpart: MTR Nordic AB

title: Region Skåne – överenskommelse avseende ljusterapibehandlingar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi har tittat närmare på den överenskommelse om idéburet offentligt partnerskap (IOP) avseende ljusterapibehandlingar som ni har ingått med några av Psoriasisförbundets lokalföreningar i Skåne.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning av er överenskommelse om ljusterapibehandlingar. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra.

text: De senaste åren har intresset för att ingå överenskommelser om IOP med den idéburna sektorn ökat. Det finns i dag inte något undantag i LOU för överenskommelser om IOP. LOU gäller således oavsett vad man kallar ett avtal om det innebär att man köper en tjänst. Mot den bakgrunden startade Konkurrensverket ett projekt där vi tittade närmare på olika överenskommelser om IOP som kommuner ingått. Ett syfte med projektet var att granska enskilda överenskommelser och på så sätt klargöra för upphandlande myndigheter vad vi anser är ett upphandlingspliktigt köp.

text: Eftersom Högsta förvaltningsdomstolen nu bland annat ska pröva om Konkurrensverkets tillsynsbeslut kan överklagas bedömer vi att det vare sig är effektivt eller lämpligt att i nuläget fortsätta vår granskning av olika kommuners överenskommelser. Vi har därför valt att avsluta projektet och därmed även vår granskning av er överenskommelse.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


motpart: Axfood

title: Fråga om otillåtna krav på betalning

text: Eventuell överträdelse av lagen om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter – fråga om otillåtna krav på betalning

text: Saken

text: Eventuell överträdelse av

text: 5 § första stycket 6 lagen (2021:579)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter (LOH).

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare. Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: Bakgrund

text: 1. Konkurrensverket kontaktades i april 2022 av en uppgiftslämnare avseende Dagab Inköp och Logistik AB:s (Dagab) rutiner vid reklamation av varor. Uppgiftslämnaren hänvisade till och gav in villkor från Dagabs leverantörsportal och menade att Dagab lämnar bristfällig information om reklamationernas orsak. Enligt uppgiftslämnaren försvårade detta bedömningen av om ersättningskraven avser giltiga reklamationer. Enligt uppgiftslämnaren har de aktuella villkoren ersatt tidigare bestämmelser om Dagabs hantering av så kallad kross.

text: 2. Dagab är ett dotterbolag till Axfood AB som är en börsnoterad koncern. Inom Axfoodkoncernen bedrivs partihandel, grossistförsäljning och detaljistförsäljning av dagligvaror till konsument. Detaljhandeln med livsmedel bedrivs bland annat genom butikskedjorna Willys, Hemköp och Tempo.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 3. Konkurrensverket inledde mot bakgrund av tipset en utredning av om Dagabs reklamationsrutiner innebär att Dagab bryter mot förbudet i 5 § första stycket 6 LOH. Konkurrensverket har inte inom ramen för aktuellt ärende prövat om en enskild reklamation som Dagab har genomfört kan strida mot LOH. I stället har Konkurrensverkets utredning varit avgränsad till Dagabs reklamationsrutin som sådan.

text: 4. Inom ramen för utredningen har Konkurrensverket förelagt Dagab att inkomma med yttranden. Konkurrensverket har även haft ett digitalt möte med företrädare för Dagab. Utöver detta har Konkurrensverket besökt Dagabs lager i Jordbro i syfte att få en förståelse för bolagets hantering av varuflöden och rutiner. Vidare har Konkurrensverket inhämtat uppgifter om reklamationsstatistik från vissa leverantörer av jordbruks- och livsmedelsprodukter.

text: 5. Dagab har, utöver ovan nämnda yttranden, inkommit med svinn- och reklamationsrutiner för en av butikskedjorna inom koncernen, samt handlingar hänförliga till reklamationsprocessen (fotografier av skadade produkter, defektrapporter, fakturor och kreditfakturor samt korrespondens mellan Dagab och leverantörer).

text: 6. Konkurrensverket har i sin utredning utgått från villkoren i Dagabs leverantörsportal. Av dessa villkor framgår att Dagab hanterar reklamationer avseende defekter hos produkter som leverantör ansvarar för när sådana

text: upptäcks efter leverans till Axfoodkoncernen eller dess kunder, såvitt inget annat avtalats. I villkoren anges att leverantörer i förekommande fall ansvarar för följande defekttyper: (a) vac- och/eller svetssläpp, (b) missfärgningar och/eller mögel, (c) oläslig och/eller felmärkt etikett, (d) trasig och/eller öppnad förpackning samt (e) annan defekt.

text: 7. Av villkoren framgår vidare att Dagab i förekommande fall tillsammans med butik bedömer om defekten omfattas av leverantörens ansvar. Dagab sammanställer därefter kvartalsvis reklamationer vilka faktureras leverantör. Den ersättning som begärs består i varornas inköpspris med ett administrativt påslag. Till fakturan bifogas underlag med angivande av reklamerande butik, defekttyp samt antal varor.

text: 8. Dagab har sammanfattningsvis framfört följande. Dagab har bekräftat att bolaget hanterar reklamationer för de defekttyper som anges i leverantörsportalen. Detta gäller både i fråga om defekter som upptäcks hos Dagab som hos Dagabs kunder, det vill säga i butik. Dagab hanterar huvudsakligen varupallar och detaljistförpackningar. Dagab undersöker inkommande pallar via okulärbesiktning och kontrollerar datummärkning, volym och artikel. Detaljistförpackningar bryts dock inte för att kontrollera enskilda konsumentförpackningar. Dagab reklamerar endast faktiska defekter i produkter och endast i de fall då felen är hänförliga till produktens inklusive förpackningens kvalitet samt i förekommande fall vid skador som uppstått under transport som leverantören ansvarar för. Defekter som funnits vid leverans kan upptäckas vid såväl leveransmottagning som vid uppackning av produkter samt i vissa fall även därefter. Följande varor reklameras inte gentemot leverantör: Varor som försämras eller förloras med anledning av felaktig hantering eller förvaring av Dagabs personal eller kunder, skadas genom olyckshändelse, förloras i svinn genom snatteri eller varor vars bäst-före-datum har passerats. Dagabs medarbetare registrerar sådana defekter för vilka leverantörer ansvarar för med angivande av defektorsak, kvantitet och tidpunkt för upptäckt. Om en leverantör ifrågasätter ett ersättningskrav inleder Dagab en fördjupad utredning kring omständigheterna och orsaken till defekten.

text: 9. Dagab har vidare förtydligat att majoriteten av defekter registreras av butikspersonal. Informationen delas med Dagabs reklamationshanteringssystem. Som utgångspunkt ska butiker registrera en reklamation inom en viss angiven tid från leverans till butik. Endast en liten del av de defekter som når Dagab från butik vidarefaktureras till Dagabs leverantörer.

text: 10. Dagab har uppgett att butikerna inte regelmässigt dokumenterar defekter med fotografi, men att så sker om reklamationen bedöms överstiga vissa tröskelvärden. Dagab har uppgett att enligt Dagabs interna rutin ska

text: ersättning från leverantören endast begäras i fall de defekta produkterna har ett sammanlagt värde högre än ett visst angivet minimibelopp och endast under förutsättning att defekten anses bero på leverantörens fel. Dagab gör en egen bedömning av vilka reklamationer som ska tas vidare till leverantör och skickar alltså inte vidare alla defekter som registreras med någon automatik.

text: Skälen för beslutet

text: Rättslig reglering m.m.

text: 11. LOH gäller vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter om köparen eller leverantören är etablerad i Sverige. För att lagen ska vara tillämplig för köpare som inte är myndigheter eller offentliga aktörer krävs att köparen har en årsomsättning överstigandes två miljoner euro. Med jordbruks- och livsmedelsprodukter avses de produkter som förtecknas i bilaga 1 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt produkter som inte förtecknas i bilagan men som framställs för användning som livsmedel genom användning av någon av de förtecknade produkterna.

text: 12. Enligt 5 § första stycket 6 LOH är det förbjudet för en köpare att begära att leverantörer ska betala kostnaderna för försämring som sker eller förlust som uppkommer i köparens lokaler eller efter det att den köprättsliga risken har övergått till köparen, när sådan försämring eller förlust inte beror på leverantörens försumlighet eller fel.

text: 13. I LOH:s förarbeten anges att förbudet handlar om riskfördelning av jordbruks- och livsmedelsprodukters hållbarhet. Av förarbetena framgår vidare att bedömningen av tidpunkten för riskövergången görs i enlighet med vad som följer av

text: 13 § första stycket köplagen (1990:931)

text: , det vill säga som huvudregel i samband med att varan eller varorna avlämnas. Tidpunkten för försämringen eller förlustens uppkomst är därmed avgörande för förbudets tillämpning.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 14. Dagab är ett företag etablerat i Sverige och har en årsomsättning som kontinuerligt har överstigit två miljoner euro för tiden från LOH:s ikraftträdande. LOH är därför tillämplig i förhållande till Dagab i samband med Dagabs köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter. Dagabs reklamationsrutiner avser bland annat sådana produkter.

text: 15. Förbuden i LOH är förenade med strikt ansvar för köpare, det krävs alltså inte att en köpare uppsåtligen eller av oaktsamhet använder sig av en otillbörlig handelsmetod. Enligt Konkurrensverket innebär förbudet att det åligger köpare att bedöma att försämring som sker eller förlust som uppkommer efter riskövergången eller annars i köparens lokaler är hänförlig till leverantören innan köparen begär att leverantören ska bära kostnaderna för detta. En leverantör får således inte, genom villkor eller köparens faktiska handlande, krävas på betalning för redan sålda varor, det vill säga varor som finns i köparens lokaler eller efter det att den köprättsliga risken övergått till köparen, utan att det förekommit försumlighet eller fel hos leverantören.

text: 16. Vad gäller villkoren i Dagabs leverantörsportal kan det konstateras att flera defekttyper där räknas upp; däribland missfärgningar och mögel, vacuumsläpp och svetssläpp, oläsliga och felmärkta etiketter samt öppnade eller skadade förpackningar. Enligt villkoren ansvarar leverantörer i förekommande fall för dessa defekttyper och Dagab ska enligt villkoren bedöma om defekten omfattas av leverantörens ansvar eller inte.

text: 17. Konkurrensverket konstaterar att dessa defekter kan omfattas av vad som avses med försämring respektive förlust enligt 5 § första stycket 6 LOH. Defekterna är inte sådana att de till sin natur nödvändigtvis måste uppstå på grund av leverantörens försumlighet eller fel. Mögel kan exempelvis uppstå på grund av felaktig förvaring hos köparen.

text: 18. Under utredningen har Dagab uppgett att Dagab vid tillämpningen av villkoren i leverantörsportalen gör en individuell bedömning av vilka reklamationer som ska tas vidare till leverantör och endast skickar krav på ersättning om defekten anses bero på leverantörens fel. Dagab har vidare uppgett att bolaget endast för vidare en mindre del av reklamationerna från butik till sina leverantörer. Det framstår således som att Dagab gör en egen kontroll av omständigheterna kring försämringen eller förlusten och att ersättningskrav för defekter inte per automatik förs vidare till leverantör. I utredningen har inte framkommit uppgifter som motsäger detta.

text: 19. Konkurrensverket bedömer att det mot bakgrund av vad som framkommit i utredningen om Dagabs villkor, rutiner och hantering saknas skäl att fortsätta utredningen varför ärendet ska avslutas.

text: Beslutet att inte utreda saken ytterligare kan inte överklagas

text: Detta beslut kan inte överklagas, se

text: 4 §

text: och

text: 8 §

text: förordningen (

text: ) om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: Stockholms Transfer Taxi AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Fordon, färdmedel, resande

title: Stockholms Transfer Taxi AB

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 274/1999 – Stockholms Transfer Taxi AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 1999-04-29 (Dnr 274/1999)

text: KKV lämnade Stockholms Transfers ansökan, om att KKV med stöd av

text: 21 §

text: KL skulle återkalla ett beslut om icke-ingripande- besked, utan bifall.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Marknadsdomstolen

text: 2000-01-25 (

text: MD 2000:1

text: Lämnade Stockholms Transfer Taxi AB:s överklagande utan bifall.

text: Ta del av beslut från Marknadsdomstolen

text: Klagomål över efterlevnad och begäran om återkallelse av beslut om ickeingripandebesked

text: I skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 23 februari 1999 (dnr 189/1999) har Stockholm Transfer Taxi AB (Stockholm Transfer), som skrivelsen får förstås, begärt att verket prövar om avtalsparterna i strid med

text: 6 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, agerat utanför ramen för verkets beslut den 14 december 1998 i ärende med dnr 1099/97. I detta beslut meddelas Statens Järnvägar (SJ) samt Taxi Stockholm, Taxi Kurir och Taxi 020 (Taxiföretagen) icke-ingripandebesked för ett arrende- och mallavtal gällande tillträde till uppställningsplatser för taxibilar på Centralplan vid Stockholms Centralstation. I en annan skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 12 mars 1999 (dnr 274/1999) har Stockholm Transfer relaterat i stort sett samma förhållanden och på grundval därav yrkat att Konkurrensverket, jämväl interimistiskt, med stöd av

text: 21 §

text: KL skall återkalla sitt beslut om icke-ingripandebesked i dnr 1099/97.

text: Konkurrensverket beslutade den 25 mars 1999 att inte bifalla Stockholm Transfers yrkande om interimistiskt beslut.

text: Konkurrensverkets beslut den 14 december 1998 om icke-ingripandebesked avsåg ett mellan SJ och Taxiföretagen upprättat arrendeavtal och ett dithörande s.k. mallavtal gällande tillträde till uppställningsplatser för taxibilar inom ett område på Centralplan vid Stockholms Centralstation. Syftet med avtalen var att få till stånd en förbättring av ordnings- och trafiksituationen på Centralplan och distributionen av taxitjänsterna där. SJ ville bl.a. förbättra situationen för färdtjänstkunder genom att reservera den fil som ligger närmast stationsbyggnaden för taxiföretag med färdtjänstavtal.

text: Centralplan har delats in i tre filer, där fil 1 är belägen närmast stationsbyggnaden och fil 3 närmast Vasagatan. Den mittersta filen, fil 2, är avsedd för s.k. tågtaxi. Det är endast fil 1 som arrenderats ut till Taxiföretagen. Övriga taxibolag som inte kan trafikera fil 1 har rätt att använda fil 3 i samma utsträckning som förut. Genom arrendeavtalet får Taxiföretagen rätt och skyldighet att svara för taxiverksamheten på arrendeområdet. Taxiföretagen skall tillhandahålla s.k. taxivärdar mellan klockan 7 och 23. Taxivärdarna har bl.a. till uppgift att hålla god ordning i arrendeområdet och filen för tågtaxi samt att svara för en väl fungerande kundservice. Taxivärdarna skall även

text: BESLUT 1999-04-29 Dnr 189/1999 274/1999

text: utöva tillsyn över hela Centralplan och rapportera eventuella tillbud till polismyndigheten.

text: Taxiföretagen skall i mån av utrymme i sin tur upplåta rätt för andra beställningscentraler som innehar ett gällande färdtjänstavtal med Stockholms läns landsting och som kan bedömas uppfylla villkoren i mallavtalet att trafikera arrendestället.

text: Begäran om återkallelse (dnr 274/1999)

text: Enligt

text: 21 §

text: KL får Konkurrensverket återkalla ett beslut om icke-ingripandebesked, om (1) de omständigheter som låg till grund för beslutet har förändrats i något väsentligt avseende, (2) beslutet grundades på oriktiga eller vilseledande uppgifter, eller (3) Marknadsdomstolen ändrar rättstillämpningen så, att det klart framgår att avtalet eller förfarandet som omfattas av beslutet faller under förbuden i 6 eller

text: 19 §

text: KL.

text: Av motiven till KL (

text: prop. 1992/93:56 s. 90

text: f.) framgår beträffande punkten 1 att de nya omständigheterna skall vara av saklig betydelse och ha en viss tyngd. Punkten 2 avser såväl det fallet att medvetet oriktiga uppgifter har lämnats som att ett sådant vilseledande inte har förekommit. Det krävs att den oriktiga uppgiften har haft betydelse för beslutet. Felaktigheter som inte har inverkat på beslutet hör inte hit. Med oriktiga uppgifter avses även ofullständiga uppgifter.

text: Stockholm Transfer har anfört i huvudsak följande som grund för sitt yrkande om återkallelse av beslutet om icke-ingripandebesked. Beslutet vilar på oriktiga eller vilseledande uppgifter. I vart fall har förutsättningarna förändrats i väsentligt avseende på grund av att andra konkurrerande taxiföretag inte ges någon praktisk möjlighet att ta upp kunder i taxifil 3, eftersom den används som påfyllnadsfil för taxifil 1 samt att det samarbete som sker mellan de samverkande företagen är väsentligen mer konkurrensbegränsande än vad Konkurrensverket har förutsatt. Stockholm Transfer hävdar att det även förekommer annat samarbete, bl.a. om priser, mellan Taxiföretagen.

text: Avtalsparterna har å sin sida framhållit att fil 3 är öppen att trafikeras av alla taxiföretag, dvs. även av dem som är parter i arrendeavtalet eller i underavtal till detta. Det förhållandet att bilar tillhöriga Taxiföretagen, om de inte får någon kund medan de står i fil 3, har rätt att fortsätta till fil 1 och där erhålla kunder har enligt parterna inte någon betydelse i konkurrensrättslig mening.

text: Konkurrensverkets beslut om icke-ingripandebesked grundar sig på att arrendeavtalet mellan SJ och Taxiföretagen endast omfattar fil 1. Taxiföretag som inte omfattas av avtalet kan ta upp kunder i fil 3, som för övrigt är öppen att trafikeras av alla taxiföretag, dvs. även av de avtalsslutande företagen. Avtalet som sådant hindrar således inte något taxiföretag från att ta upp kunder på Centralplan. Det förhållandet att de tre avtalsslutande företagen även utnyttjar möjligheten att använda fil 3 är ingen ny omständighet och har således ingått i Konkurrensverkets underlag för beslutet om icke-ingripandebesked. Stockholm Transfer har inte heller i övrigt anfört någon omständighet som inte ingick i grunderna för Konkurrensverkets beslut.

text: Enligt Konkurrensverkets uppfattning grundas beslutet således inte på oriktiga eller vilseledande uppgifter. Inte heller har de omständigheter som låg till grund för beslu-

text: BESLUT 1999-04-29 Dnr 189/1999 274/1999

text: tet förändrats i något väsentligt avseende. Vad som nu påstås om samarbete av helt annan karaktär än det prövade avtalet har inte betydelse för beslutet rörande ifrågavarande avtal. Det föreligger därför inte förutsättningar för verket att med stöd av

text: 21 §

text: KL återkalla beslutet om icke-ingripandebesked. Konkurrensverket lämnar därför Stockholm Transfers ansökan om detta utan bifall.

text: Klagomål över efterlevnad av beslutet (dnr 189/1999)

text: Stockholm Transfer har hävdat att beslutet om icke-ingripandebesked inte efterlevs genom att taxivärdarna opererar olovandes över hela Centralplan, att taxibilar från Taxiföretagen ställer upp i dubbla led i fil 2 respektive fil 3 för att därefter fylla på kön i fil 1 och att Stockholm Transfers bilar enligt taxivärdarna inte får ta upp kunder på Centralplan såvida man ej står först i fil 3. Detta hävdas trots att kunden uttryckligen önskar åka i en taxi från Stockholm Transfer.

text: SJ och Taxiföretagen har tillbakavisat påståendet att taxivärdarna opererar olovandes över hela Centralplan och påpekat att taxivärdarna i enlighet med arrendeavtalet bl.a. skall svara för tillsyn av hela Centralplan och vid behov rapportera tillbud till polismyndigheten. Dessa uppgifter fullföljs. Taxivärdarna verkar i princip enbart i fil 1 och 2, men det händer att värdarna exempelvis ingriper för att avhjälpa trafikstockningar vid infarten till Centralplan. Taxivärdarna bemöter alla kunder lika, oavsett vilket taxiföretag de anlitar. Taxiföretagen tillbakavisar Stockholm Transfers påstående att taxivärdarna inte skulle tillåta en bil från Stockholm Transfer att ta upp passagerare såvida den inte står först i fil 3.

text: De av Stockholm Transfer påtalade förhållandena kan mot bakgrund av givna förklaringar i allt väsentligt anses falla innanför ramen för Konkurrensverkets beslut om icke-ingripandebesked. I beslutet om icke-ingripandebesked konstaterade Konkurrensverket att Centralplan har ett mycket begränsat fysiskt utrymme och därmed begränsade möjligheter till ”magasinering” av taxibilar. Som följd av detta kan tillfälliga trafikstockningar uppstå exempelvis vid tågförseningar. Till stor del synes därmed de problem som påtalats av Stockholm Transfer också kunna karaktäriseras som tillfälliga och närmast ha sin grund i taxivärdarnas strävan att upprätthålla godtagbara trafik- och ordningsförhållanden. Även om taxivärdarna skulle ha agerat utanför ramen för det beviljade icke-ingripandebeskedet gör Konkurrensverket den bedömningen att vad som beskrivits av Stockholm Transfer inte är av den beskaffenheten att det faller under förbudet i

text: 6 §

text: KL. Verket finner mot ovanstående bakgrund inte stöd för att det föreligger något agerande från avtalsparternas sida avseende taxitrafiken på Centralplan som står i strid med

text: 6 §

text: KL. Konkurrensverket vidtar därför inga åtgärder i denna del.

text: BESLUT 1999-04-29 Dnr 189/1999 274/1999

text: HUR MAN ÖVERKLAGAR, se bilaga (gäller endast beslutet i dnr 274/1999 om att inte bifalla yrkandet att enligt

text: 21 §

text: KL återkalla beslutet om icke-ingripandebesked). _____________________________

text: Detta beslut har fattats av rättschefen Kenny Carlsson. Föredragande har varit Anita Kouvatsos. I den slutliga handläggningen har också konkurrensrådet Anita Sundberg deltagit.

text: Kenny Carlsson

text: Anita Kouvatsos

text: Kopia till:

text: Statens Järnvägar Advokaten BB Clemens Wallén Östlund Advokater AB, ombud för Taxi Stockholm, Taxi 020 och Taxi Kurir


motpart: Kommersiella Projekt

title: Vägran att ingå avtal - valutahandel

text: Ni har, som ombud för Basim Fadel, BF exchange & money transfer, i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 7 mars 2000 anfört klagomål över att ett antal banker inte velat ge annan kurs till BF exchange än den som en enskild person får.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: För att Konkurrensverket skall kunna pröva ett visst förhållande enligt KL krävs att det är fråga om ett konkurrensbegränsande samarbete mellan företag eller ett missbruk från ett eller flera företag av en dominerande ställning på marknaden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .