title: Oskäliga prishöjningar - eldistribution

text: Er skrivelse angående konkurrens - nätbolag

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 11 april 2001 anfört klagomål över att nätbolagen genomfört kraftiga prishöjningar, och att el inte blivit billigare efter avregleringen.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Den omreglering av elmarknaden som trädde i kraft den 1 januari 1996 innebär att all handel med el ska ske i konkurrens. Distribution av el, dvs. överföring av el via nät, betraktas dock som ett s.k. naturligt monopol och har därför inte konkurrensutsatts. Detta har medfört att handel med el och distribution av el numera alltid måste ske i separata företag. Elleverantör kan väljas fritt, medan nätbolag inte alls kan väljas. Tillsyn av nätavgifterna inkl. prövning av deras skälighet prövas av en statlig myndighet, Energimyndigheten. Denna prövning sker med stöd av

text: ellagen (1997:857)

text: Konkurrensverket vidtar ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse utöver att tillställa en kopia av handlingarna i ärendet till Energimyndigheten.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

publisher: Konkurrensverket

title: Östersunds kommun – Ökat behov av skollokaler på Frösön

org: kkv

text: Östersunds kommun – ökat behov av skollokaler på Frösön

type: rubrik

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

type: stycke

text: Ärendet

text: Genom vår omvärldsbevakning uppmärksammade vi ett antal artiklar om det ökade behovet av skollokaler på Frösön och hur detta problem skulle lösas.

text: Ni har uppgett att det i den skolutredning som genomfördes år 2011 framkom att behovet av platser på skolor på Frösön bedömdes öka, och att det redan från skolåret 2014/15 bedömdes råda platsbrist. För att lösa frågan om platsbrist så fanns ett antal lösningar. En av dessa lösningar var att hyra Klockhuset på Frösö Strand från en privat hyresvärd. En fördel med att hyra Klockhuset var att Klockhuset var en befintlig skolbyggnad som senast användes som skola under åren 2004-2009, varför det endast behövdes en allmän uppfräschning och viss tillgänglighetsanpassning. Detta innebar inte någon särskild anpassning från en verksamhet till en annan.

text: Beträffande inköpen av moduler till Östbergsskolan och Vallaskolan har ni uppgett att dessa har upphandlats i enlighet med LOU.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedömer att det inte är motiverat att fortsätta utreda ärendet. Bedömningen grundar sig på hur allvarligt problemet är och våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Vårt underlag i utredningen består av er redogörelse avseende ombyggnationen av Klockhuset samt er redogörelse avseende inköpen av modulerna till Östbergsskolan respektive Vallaskolan, kommunala tjänsteförslag, beslut i kommunstyrelsen respektive kommunfullmäktige, hyresavtalet med den privata ägaren av Klockhuset, förfrågningsunderlag, annons och tilldelningsbeslut avseende upphandlingarna av moduler till Östbergsskolan och Vallaskolan samt -25 -065 1 02 , 08-24 55 43 .1 v1 , 4 40 KKV1

text: kontrakt mellan er och vinnande leverantör av moduler. Det framkommer inte något i detta underlag som tyder på att en regelöverträdelse har skett.

text: Ärendet ska därför skrivas av.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Ann Fryksdahl. Föredragande har varit Therese Eriksson.

text: Våra bedömningsgrunder

text: Vi bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i vår prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger vi in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen väger vi även in våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.

type: avgorande


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Jönköpings kommun

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Utredning av Jönköpings kommun avseende upphandling av arenagolv

text: Beslut om upphandlingsskadeavgift m.m. – upphandling av arenagolv

text: Konkurrensverket konstaterar att Jönköpings kommun har agerat i strid med

text: 10 kap. 1 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att någon gång under perioden september till oktober 2024 ingå avtal avseende arenagolv utan föregående annonsering, trots att förutsättningarna för detta saknats. Jönköpings kommun har därmed genomfört en otillåten direktupphandling.

text: Konkurrensverket beslutar att Jönköpings kommun ska betala en upphandlingsskadeavgift enligt 21 kap. 7 § lagen om offentlig upphandling på 200 000 (tvåhundra tusen) kronor.

text: Konkurrensverket riktar även kritik mot Jönköpings kommun för att inte ha dokumenterat upphandlingen av arenagolvet i enlighet med 12 kap. 14 § lagen om offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Ärendet inleddes efter att Konkurrensverket under 2025 tagit del av uppgifter om att Jönköpings kommun (Kommunen), utan föregående annonsering, genomfört en upphandling och tilldelat avtal gällande köp av arenagolv. Med anledning av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Kommunen i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda om anskaffningen genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Konkurrensverket redogör inledningsvis för de omständigheter som har lagts till grund för bedömningen och därefter för frågan om upphandlingsskadeavgift.

text: Bakgrund och omständigheter

text: HV71 (Leverantören) äger Husqvarna garden arena (Arenan). Arenan står på mark som ägs av Kommunen och Leverantören arrenderar marken av Kommunen.

text: Kommunen inledde i början av april 2024 ett arbete med att ta fram underlag inför en upphandling avseende ett nytt arenagolv. Arbetet påbörjades med anledning av en kommande handbollslandslagskamp i januari 2025. Efter att det stod klart att det inte blev någon handbollslandskamp kom arbetet med upphandlingen att avstanna och upphandlingen annonserades inte.

text: Den 15 september 2024 tecknade bland annat Kommunen och Leverantören avtal om att anordna en deltävling i Melodifestivalen. Evenemanget skulle äga rum den 1 mars 2025.

text: När arenagolvet skulle läggas ut inför ett annat evenemang den 28 september 2024 upptäckte Kommunen att det befintliga arenagolvet var trasigt.

text: Leverantören beställde därefter ett nytt arenagolv till Arenan. Efter att Leverantören beställt arenagolvet ingick Kommunen och Leverantören, någon gång under perioden september till oktober 2024, ett muntligt avtal genom vilket Kommunen köpte arenagolvet av Leverantören (Avtalet).

text: Vad Kommunen har anfört

text: Kommunen har under utredningen anfört i huvudsak följande.

text: Kommunen har sedan 2021/2022 fört en dialog med Leverantören om möjligheten att nyttja Arenan till annat än ishockey i större utsträckning. I kontakterna mellan parterna framkom att arenagolvet i Arenan var äldre och att det var oklart hur länge det kunde användas.

text: Det var dock innan september 2024 inte känt för Kommunen att skicket på arenagolvet var sådant att det förelåg ett akut behov av ett byte. Det befintliga arenagolvet hade vid den tidpunkten inte kunnat användas för ett evenemang som Melodifestivalen.

text: Den typen av arenagolv som behövs för att klara av evenemang som Melodifestivalen beställs måttanpassade och har en lång leveranstid. Vid upptäckten av det trasiga arenagolvet bedömde Leverantören att om ett nytt arenagolv beställdes samma dag som upptäckten skedde, skulle leverans tidigast kunna ske under december 2024. På grund av den korta tid som fanns mellan upptäckten av arenagolvets skick och deltävlingen i Melodifestivalen var situationen brådskande. Leverantören beställde mot den bakgrunden, och utan föregående diskussion med Kommunen, ett nytt arenagolv till Arenan.

text: När Kommunen fick kännedom om att Leverantören beställt ett nytt arenagolv kontaktades Leverantören och ett muntligt avtal ingicks om att Kommunen skulle köpa arenagolvet av Leverantören. Avtalet ingicks troligtvis den 15 oktober 2024, men i vart fall några dagar innan fakturan avseende arenagolvet ankomstregistrerades vid Kommunen, vilket var den 22 oktober 2024.

text: Evenemanget var av stor vikt för kommunen. Utan ett fungerande arenagolv till deltävlingen riskerade både Kommunen och Leverantören att begå avtalsbrott med efterföljande skadeståndsansvar.

text: Avtalets värde, 2 800 000 kronor exklusive mervärdesskatt, är lågt i relation till aktuellt tröskelvärde och därmed anser Kommunen att det kan

text: ifrågasättas om konkurrensen har påverkats i detta fall. Vidare är antalet leverantörer och tillverkare av arenagolv inte många.

text: Kommunen anser, med anledning av de omständigheter som har förelegat, att det har funnits förutsättningar för att tillämpa undantaget för synnerlig brådska enligt

text: 6 kap. 15 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling (LOU).

text: Bedömning

text: Tillämplig lag

text: LOU gäller för upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: Med upphandlande myndighet avses en statlig eller kommunal myndighet.

text: Ett kontrakt är ett skriftligt avtal med ekonomiska villkor som ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera leverantörer och som avser till exempel tillhandahållande av tjänster. Att Avtalet har ingåtts muntligen och inte skriftligen har inte någon betydelse för LOU:s tillämpning då begreppet anskaffning ska förstås i vid mening.

text: Kommunen har ingått Avtalet med Leverantören för att genomföra ett köp av det arenagolv som Leverantören beställt. Kommunen har därmed åtagit sig att mot ersättning köpa arenagolvet och Leverantören har åtagit sig att sälja arenagolvet. Kommunen har således genomfört en anskaffning från Leverantören och det har uppstått rättsligt bindande skyldigheter av ömsesidigt bindande karaktär mellan parterna.

text: Konkurrensverket bedömer sammantaget att Avtalet omfattas av LOU:s tillämpningsområde.

text: Upphandlingens värde

text: Värdet av en upphandling är det totala belopp som, enligt den upphandlande myndighetens uppskattning, ska betalas enligt de varukontrakt, tjänstekontrakt eller byggentreprenadkontrakt som ingår i

text: upphandlingen. När värdet bestäms ska options- och förlängningsklausuler som anges i något av upphandlingsdokumenten inbegripas som om de hade utnyttjats. Vidare ska de premier och ersättningar som den upphandlande myndigheten planerar att betala till anbudssökande eller anbudsgivare räknas in i värdet. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt.

text: Uppskattningen av en upphandlings värde ska avse värdet vid den tidpunkt då anbudsinfordran skickas ut eller, om en sådan inte krävs, vid den tidpunkt då den upphandlande myndigheten påbörjar upphandlingsförfarandet.

text: Kommunen har uppgett att upphandlingens värde uppskattades till 3 190 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Uppskattningen har Kommunen baserat på en offert för ett nytt arenagolv som Leverantören inhämtat under 2023.

text: Vid Avtalets ingående stod det dock klart att värdet på Avtalet uppgick till 2 800 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Som framgår av punkten 22 ovan ska upphandlingens värde baseras på uppskattningen vid upphandlingens inledande.

text: En upphandling anses ha påbörjats när en upphandlande organisation beslutat att inleda ett upphandlingsförfarande och detta beslut kommit till kännedom utåt genom att den upphandlande organisationen tagit någon form av extern kontakt i syfte att anskaffa det som beslutet avser. Konkurrensverket bedömer att upphandlingen inleddes i samband med att Avtalet ingicks.

text: Mot bakgrund av ovan bedömer Konkurrensverket därför att upphandlingens värde uppgår till 2 800 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Upphandlingen skulle ha dokumenterats

text: I

text: 12 kap. 14 §

text: LOU framgår att genomförandet av upphandlingar ska dokumenteras. Dokumentationsplikten innebär bland annat att en upphandlande myndighet löpande ska dokumentera genomförandet av en upphandling. Dokumentationen ska vara tillräcklig för att myndigheten ska kunna motivera sina beslut under upphandlingens samtliga skeden.

text: Brister i eller avsaknad av dokumentation om direktupphandlingar medför en ökad risk för oegentligheter och otillbörlig påverkan. En sådan brist

text: försvårar också avsevärt möjligheten för en upphandlande myndighet att göra uppföljningar av inköp och att avgöra om inköp överstiger direktupphandlingsgränsen och tillämpliga tröskelvärden eller inte. Bristande dokumentation försvårar även tillsynsmyndigheternas arbete med att genomföra utredningar och allmänhetens möjlighet till insyn.

text: Konkurrensverket konstaterar att Kommunen endast har kunnat redovisa fakturan för Kommunens inköp av arenagolvet. Bristen på dokumentation har gjort det svårt att fastställa det närmare innehållet i Kommunens avtalsförhållande med Leverantören och därmed försvårat Konkurrensverkets tillsyn.

text: Kommunen förtjänar kritik för sin underlåtenhet att dokumentera upphandlingen av arenagolvet.

text: Upphandlingen skulle ha annonserats

text: Tröskelvärdet och direktupphandlingsgränsen

text: Upphandlingar som omfattas av LOU:s tillämpningsområde ska som huvudregel annonseras, så att alla potentiella leverantörer får samma förutsättningar att lämna anbud i upphandlingar.

text: Om värdet av en upphandling överstiger tillämpligt tröskelvärde ska upphandlingen, som huvudregel, annonseras enligt de direktivstyrda bestämmelserna i LOU. Om värdet understiger tillämpligt tröskelvärde men överstiger direktupphandlingsgränsen ska upphandlingen annonseras enligt de icke-direktivstyrda bestämmelserna i LOU.

text: Om upphandlingens värde understiger direktupphandlingsgränsen föreligger förutsättning att genomföra en direktupphandling.

text: Tillämpligt tröskelvärde för upphandlingen är tröskelvärdet för varor och tjänster som tilldelas av upphandlande myndigheter som inte är centrala upphandlande myndigheter, vilket 2024 uppgick till 2 389 585 kronor. Direktupphandlingsgränsen uppgick vid genomförandet av upphandlingen till 700 000 kronor.

text: Konkurrensverket har, som framgår av punkten 26 ovan, bedömt att värdet av upphandlingen uppgår till 2 800 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Upphandlingens värde överstiger tröskelvärdet. Det har således inte funnits möjlighet att avstå från annonsering med hänsyn till upphandlingens värde.

text: Undantag från annonseringsskyldigheten

text: Huvudregeln är att avtal ska annonseras. Som framgår ovan bedömer Konkurrensverket att värdet av upphandlingen överstiger tröskelvärdet. För att det i denna situation ska ha varit tillåtet att ingå Avtalet utan att först genomföra en annonserad upphandling krävs att något av undantagen från skyldigheten att annonsera upphandlingar i

text: 6 kap.

text: LOU har varit tillämpligt. Undantagen ska tolkas restriktivt.

text: Kommunen har gjort gällande att undantagsbestämmelsen för synnerlig brådska enligt

text: 6 kap. 15 §

text: LOU var tillämplig vid ingåendet av Avtalet.

text: En upphandlande myndighet får använda ett förhandlat förfarande utan föregående annonsering om det, på grund av synnerlig brådska som beror på omständigheter som inte kan tillskrivas och inte har kunnat förutses av myndigheten, är omöjligt att hålla de tidsfrister som gäller vid öppet och selektivt förfarande eller vid förhandlat förfarande med föregående annonsering, och anskaffningen är absolut nödvändig.

text: Det ställs höga krav på den upphandlande myndighetens planering och organisation för att undantaget för synnerlig brådska ska kunna tillämpas. Bestämmelsen får endast användas under mycket exceptionella omständigheter. De omständigheter som föranleder brådskan får inte till någon del bero på den upphandlande myndighetens agerande.

text: Att anskaffningen ska vara absolut nödvändig innebär att anskaffningen i sig, det vill säga kontraktsföremålet, ska vara absolut nödvändig att anskaffa. För att det ska vara absolut nödvändigt att tilldela kontrakt ska det röra sig om upphandling av varor eller tjänster av stor

text: samhällsekonomisk betydelse eller viktig medicinsk art. Exempel på varor och tjänster som bedömts vara absolut nödvändiga är livsmedel till skolor, förskolor och servicehus och skolskjuts, färdtjänst, sjukresor och allmän kollektivtrafik.

text: Att arenagolvet behövde bytas hade kunnat förutses av Kommunen

text: Kommunen har uppgett att det redan under diskussioner med Leverantören under 2021/2022, framkommit att det befintliga arenagolvet var äldre och att det var oklart hur länge det kunde användas. Vidare påbörjade Kommunen under april 2024 även arbetet med att upphandla ett nytt arenagolv, som dock sedermera avbröts.

text: Av utredningen framgår således att Kommunen under åtminstone närmare två år känt till att arenagolvet var i sådant skick att det var oklart hur länge det kunde användas. Därtill måste den omständigheten att Kommunen vidtagit åtgärder i syfte att byta ut arenagolvet inför andra evenemang, efter att arenagolvets skick blivit känt för Kommunen, anses innebära att Kommunen bedömt att det befintliga arenagolvet på grund av dess skick riskerade att inte kunna användas till i vart fall vissa typer av evenemang och att det var i behov av att bytas ut.

text: Utifrån det föregående är det Konkurrensverkets bedömning att Kommunen, åtminstone sedan någon gång under 2022, borde ha kunnat förutse att arenagolvet kunde komma att gå sönder och att det kunde uppstå ett behov av ett nytt arenagolv. Undantaget för synnerlig brådska var därför inte tillämpligt.

text: Brådskan har uppkommit på grund av omständigheter som kan tillskrivas Kommunen

text: Anskaffningen av det nya arenagolvet genomfördes med anledning av att Kommunen den 15 september 2024 åtagit sig att den 1 mars 2025 anordna en av deltävlingarna i Melodifestivalen. Vid tidpunkten för när Kommunen åtog sig att anordna deltävlingen i Melodifestivalen var det också, som konstaterats ovan, känt för Kommunen att arenagolvet var i sådant skick att det kunde uppstå ett behov av ett nytt arenagolv.

text: Den snäva tidsram som uppstått med att anskaffa ett nytt arenagolv till deltävlingen i Melodifestivalen den 1 mars 2025 har alltså varit en följd av Kommunens beslut att anordna densamma.

text: Då brådskan uppkommit på grund av omständigheter som kan tillskrivas Kommunen saknas förutsättningar att göra undantag från annonseringsplikten på grund av synnerlig brådska.

text: Anskaffningen var inte absolut nödvändig

text: Under utredningen har Kommunen uppgett att om Arenan inte kunde tillhandahållas enligt avtalsvillkoren i avtalet rörande deltävlingen i Melodifestivalen, riskerade Kommunen att begå avtalsbrott och bli skadeståndsskyldig. Kommunen har även anfört att Melodifestivalen var ett evenemang av stort värde för Kommunen.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning får Kommunens intresse av Avtalet, utifrån det föregående, i första hand förstås som rent kommersiellt. Sådana intressen kan inte medföra att anskaffningen är absolut nödvändig. Inte heller i övrigt har det framkommit något som visar att anskaffningen skulle anses vara absolut nödvändig.

text: Med anledning av det föregående är Konkurrensverkets bedömning att undantaget för synnerlig brådska inte heller av denna anledning var tillämpligt.

text: Sammanfattande bedömning

text: Sammanfattningsvis bedömer Konkurrensverket att det inte funnits förutsättningar för Kommunen att tillämpa undantaget för synnerlig brådska. Flera av de kumulativa rekvisit som krävs för att

text: 6 kap. 15 §

text: LOU ska få tillämpas, är inte uppfyllda.

text: Inte heller i övrigt har det framkommit några omständigheter som skulle föranleda tillämpningen av något annat undantag från skyldigheten att annonsera.

text: Med anledning av det föregående bedömer därför Konkurrensverket att Kommunen agerat i strid med annonseringsplikten i

text: 10 kap. 1 §

text: LOU. Kommunen har därmed genomfört en otillåten direktupphandling.

text: Upphandlingsskadeavgift

text: Jönköpings kommun har under utredningen inte uttryckligen anfört något i fråga om upphandlingsskadeavgiftens storlek. Konkurrensverket gör följande bedömning.

text: Beslut om upphandlingsskadeavgift

text: Konkurrensverket får besluta att en upphandlande myndighet ska betala en upphandlingsskadeavgift om den upphandlande myndigheten har slutit ett avtal med en leverantör utan föregående annonsering enligt bland annat

text: 10 kap. 1 §

text: LOU.

text: Ett beslut om upphandlingsskadeavgift enligt

text: 21 kap. 7 §

text: LOU ska meddelas inom två år från det att Avtalet slöts. Beslutet får dock inte meddelas innan tiden för att ansöka om överprövning av ett avtals giltighet har löpt ut. Om en eller flera leverantörer har ansökt om överprövning av avtalets giltighet får ett beslut om upphandlingsskadeavgift inte meddelas förrän samtliga beslut med anledning av överprövningen har fått laga kraft. Beslutet ska då meddelas inom sex månader från den tidpunkt då samtliga beslut med anledning av överprövningen fick laga kraft.

text: Enligt Kommunen ingicks Avtalet möjligen den 15 oktober 2024, men i vart fall senast några dagar innan Kommunen den 22 oktober 2024 erhöll fakturan för köpet. Vidare har Kommunen anfört att Leverantören beställde det nya arenagolvet i slutet av september 2024 och att Kommunen först i tiden därefter ingått Avtalet.

text: Då det av utredningen framgår att Kommunen köpt arenagolvet först efter att Leverantören hade beställt detsamma och att Avtalet ingicks innan Kommunen tog emot fakturan för köpet, är bedömningen att Avtalet måste anses ingånget någon gång under denna period. Konkurrensverket utgår därför i det följande från att Avtalet ingicks någon gång under perioden september till oktober 2024.

text: Tiden för att ansöka om överprövning av Avtalets giltighet har således löpt ut, utan att någon ansökan om överprövning har gjorts.

text: Det finns därför grund att besluta om att Kommunen ska betala en upphandlingsskadeavgift med anledning av den otillåtna direktupphandlingen.

text: Upphandlingsskadeavgiftens storlek

text: Upphandlingsskadeavgiften ska uppgå till lägst 10 000 kronor och högst 20 miljoner kronor. Avgiften får dock inte överstiga tio procent av upphandlingens värde.

text: När avgiftens storlek fastställs inom angivna beloppsintervall ska särskild hänsyn tas till hur allvarlig överträdelsen är. I ringa fall ska någon avgift inte påföras och eftergift får beviljas om det finns synnerliga skäl.

text: Av förarbetena framgår att den upphandlande myndigheten inte måste ha agerat uppsåtligt eller oaktsamt för att Konkurrensverket ska besluta om en avgift. Bristande kännedom om rättsläget eller misstag om lagstiftningens innehåll ursäktar inte en överträdelse. Bestämmelserna om upphandlingsskadeavgift bygger alltså på ett strikt ansvar.

text: Upphandlingsskadeavgiften syftar till att säkerställa att upphandlingsreglerna följs och att skattemedlen används på ett korrekt sätt. Förarbetena anger att en avgift ska vara effektiv, proportionerlig och avskräckande.

text: Enligt förarbetena ska upphandlingsskadeavgiftens storlek bestämmas med hänsyn till alla relevanta omständigheter i det enskilda fallet inom ramen för avgiftens syfte. Ju allvarligare överträdelsen är, desto högre belopp bör avgiften fastställas till. Det högsta avgiftsbeloppet bör reserveras för särskilt graverande fall.

text: Med överträdelsens allvarlighet avses överträdelsens sanktionsvärde. För sanktionsvärdet gäller enligt förarbetena följande utgångspunkter. Både

text: försvårande och förmildrande omständigheter ska beaktas. Det bör vägas in hur klar överträdelsen kan anses vara. Ett oklart rättsläge bör till exempel påverka sanktionsvärdet så att överträdelsen anses mindre allvarlig. Sanktionsvärdet kan anses vara högre om ett avtal löper under en förhållandevis lång tid eller avser ett högt värde. Förhållanden hos den upphandlande myndigheten bör också beaktas. Upprepade otillåtna direktupphandlingar bör till exempel ses som försvårande. I vissa fall kan andra olägenheter eller negativa ekonomiska konsekvenser för den upphandlande myndigheten ses som en förmildrande omständighet.

text: Det högsta avgiftsbeloppet höjdes genom en lagändring den 1 januari 2024, från 10 miljoner kronor till 20 miljoner kronor. Syftet med höjningen var att möjliggöra att upphandlingar till högre värden kan beivras på ett mer proportionerligt sätt i förhållande till upphandlingar till lägre värden.

text: Av praxis framgår att överträdelsens sanktionsvärde ska fastställas utifrån en helhetsbedömning där kontraktsvärdet är en av flera avgörande faktorer. Att fastställa sanktionsvärdet till ett bestämt schablonbelopp endast beräknat på en viss procentandel av kontraktsvärdet kan innebära att avgiften inte blir väl avvägd utifrån överträdelsens allvarlighet.

text: Konkurrensverket har publicerat ett ställningstagande som redovisar Konkurrensverkets metod för att fastställa upphandlingsskadeavgiftens storlek när myndigheten väljer att fatta beslut om upphandlingsskadeavgift utifrån prioriteringar och utredningsresultat.

text: Konkurrensverket fastställer upphandlingsskadeavgiftens storlek i fyra steg. I det första steget bedömer Konkurrensverket vilket högsta avgiftsbelopp som gäller för överträdelsen inom lagens ram. I det andra steget identifierar och värderar Konkurrensverket alla relevanta omständigheter med koppling till överträdelsen som påverkar överträdelsens sanktionsvärde, oavsett vem som har begått den. I det tredje steget beaktar Konkurrensverket om överträdelsens allvar även påverkas av omständigheter hos den upphandlande organisationen. I det sista steget bedömer Konkurrensverket om överträdelsens typiska allvar, baserad på bedömningen i de föregående

text: stegen, motsvarar en upphandlingsskadeavgift som i det enskilda fallet är avskräckande, effektiv och proportionerlig.

text: Med tillämpning av den ovan redovisade metoden gör Konkurrensverket följande bedömning i detta fall.

text: I LOU finns bestämmelser om hur värdet av en upphandling fastställs. Konkurrensverket fastställer det högsta avgiftsbeloppet för överträdelsen utifrån upphandlingens värde enligt dessa bestämmelser. Som framgår av punkten 26 ovan bedömer Konkurrensverket att värdet på upphandlingen av Avtalet uppgår till 2 800 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Det medför att upphandlingsskadeavgiften kan uppgå till högst 280 000 kronor (2 800 000 x 0,1).

text: Kommunen har ingått Avtalet genom en otillåten direktupphandling. Otillåtna direktupphandlingar tillhör de allvarligaste överträdelserna av upphandlingsregelverket. Sanktionsvärdet är därför som utgångspunkt högt, både i allmänhet och i det enskilda fallet.

text: Sanktionsvärdet för en överträdelse kan påverkas av försvårande och förmildrande omständigheter. Försvårande omständigheter höjer sanktionsvärdet och förmildrande omständigheter sänker sanktionsvärdet. Om det finns omständigheter med koppling till överträdelsen eller hos den upphandlande organisationen som påverkar överträdelsens allvar väger Konkurrensverket in detta i sin bedömning av sanktionsvärdet.

text: Kommunen har under utredningen anfört att värdet på upphandlingen är lågt i relation till aktuellt tröskelvärde och att antalet leverantörer och tillverkare av arenagolv är begränsat.

text: Att genomföra otillåtna direktupphandlingar till höga värden kan utgöra en försvårande omständighet, men det utgör i normalfallet inte en förmildrande omständighet att värdet är lågt. Vad beträffar att antalet leverantörer och tillverkare av arenagolv skulle vara begränsat noterar Konkurrensverket att det av Kommunens egna uppgifter framgår att det har funnits en konkurrens på marknaden för arenagolv. Med anledning av det föregående är Konkurrensverkets bedömning att vad Kommunen anfört inte kan anses utgöra förmildrande omständigheter i LOU:s mening.

text: Inte heller i övrigt har det framkommit några förmildrande eller försvårande omständigheter som påverkar sanktionsvärdet. De brister i Kommunens

text: dokumentation som redogjorts för i punkterna 27–30 ovan har inte beaktats i denna del.

text: Upphandlingsskadeavgiften ska inte vara större än vad som är motiverat med hänsyn till alla omständigheter i det enskilda fallet. Konkurrensverket konstaterar att det inte är fråga om ett ringa fall och det har inte heller framkommit skäl att bevilja eftergift.

text: Utifrån Konkurrensverkets metod för beräkning av upphandlingsskadeavgiften och med beaktande av samtliga omständigheter anser Konkurrensverket att en effektiv, proportionerlig och avskräckande upphandlingsskadeavgift för Kommunen ska fastställas till 200 000 kronor.

text: Sammanfattande bedömning

text: Med beaktande av samtliga relevanta omständigheter bedömer Konkurrensverket att upphandlingsskadeavgiften ska fastställas till 200 000 kronor. En lägre avgift kan inte anses ha den avskräckande effekt som avgiften syftar till.

text: Betalning av avgift

text: Sanktionsavgiften tillfaller staten och ska betalas till Konkurrensverket efter det att beslutet får laga kraft. Konkurrensverket har inte funnit skäl att besluta om en längre frist för betalning än vad som följer av huvudregeln i

text: 21 kap. 13 §

text: LOU. Avgiften ska därför betalas inom 30 dagar från det att beslutet får laga kraft.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga juristen Josefine Grahn.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Hur man överklagar

text: Om ni anser att beslutet är felaktigt kan ni överklaga det genom att skicka ett skriftligt överklagande till Konkurrensverket. Ange i överklagandet vilket beslut ni överklagar och vilken ändring ni begär.

text: Eftersom ni är en part som företräder det allmänna ska överklagandet ha kommit in inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Om överklagandet har kommit in i tid skickar Konkurrensverket det vidare till Förvaltningsrätten i Jönköping.

text: Konkurrensverkets kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida.


motpart: AB Storstockholms Lokaltrafik

title: Tillsyn enligt LUF gällande AB Storstockholms Lokaltrafik avseende ändring av avtal

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet från fortsatt utredning.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket mottog genom flera tips uppgifter om att ni ändrat ett avtal avseende pendeltågstrafiken i Stockholm genom att ta bort krav på att pendeltåg ska bemannas med tågvärd.

text: Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot AB Storstockholms Lokaltrafik i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med tillämplig lag.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket utreder ett urval av de indikationer på överträdelser som anmäls till respektive uppmärksammas av Konkurrensverket. Beslut om vilka indikationer som ska prioriteras för fördjupad utredning fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy.

text: Med anledning av det skriver Konkurrensverket av ärendet.

text: Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om AB Storstockholms Lokaltrafik agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Therése Westermark. Föredragande har varit föredragande jurist Sara Bergman.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Fasta avgifter elnätet

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 30 april 1999 uppmärksammat verket på de el- och nätavgifter som Gullspångs Nät AB tar ut.

text: I bifogade informationsskrift finns allmänna upplysningar om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Härutöver önskar Konkurrensverket upplysningsvis anföra följande. Den omreglering av elmarknaden som trädde i kraft den 1 januari 1996 innebär att handel med el skall ske i konkurrens. Överföring av el via nät betraktas dock som ett s.k. naturligt monopol och har därför inte konkurrensutsatts. Detta har medfört att nätverksamheten måste bedrivas som egen juridisk person, skild från produktion av och handel med el. Statens Energimyndighet utövar med stöd av

text: ellagen (1997:857)

text: tillsyn över nätföretag och deras prissättning.

text: Detta beslut har fattats av bitr. avdelningschefen Delden. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Peter Delden

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Landstinget i Blekinge - upphandling av eventbolag för anordnande av personalfest

text: Blekinge läns landstings köp av tjänster från eventbolag avseende personalfest

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet och kommer inte att utreda Blekinge läns landstings (landstinget) köp av tjänster från eventbolag avseende anordnandet av en personalfest ytterligare.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har genom sin omvärldsbevakning uppmärksammat att landstinget har ingått avtal med flera leverantörer för att anordna en personalfest. Budgeten för festen var 900 000 kronor.

text: Landstinget har under Konkurrensverkets utredning anfört att det inte var möjligt att genomföra en annonserad upphandling eftersom en förutsättning var att kunna förhandla med de olika leverantörerna. Enligt landstinget var målsättningen att anordna så mycket som möjligt i egen regi. De största avtalen som tecknats med eventföretag avser ljud, ljus och AV-teknik till ett värde om 250 000 kronor, hyra av bord, stolar, tält inklusive upp- och nedmontering till ett värde om 235 000 kronor och artister till ett värde om 231 800 kronor. Övriga avtal har ett sammanlagt värde om 183 175 kronor. Enligt landstinget förhandlades avtalen fram under perioden november 2013 till april 2014.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: De aktuella avtalen uppgår var för sig till värden som understiger gränsen för direktupphandling. Den centrala rättsfrågan i ärendet gäller huruvida avtalen kan räknas samman enligt 15 kap. § 3 a LOU. Rättsläget är i denna del oklart.

text: Av handlingarna i ärendet framgår emellertid att de aktuella avtalen kan ha ingåtts någon gång från november 2013 till början på april 2014. Möjligheten att avtal således ingåtts redan i november 2013 och därmed är preskriberade, samt att avtalen avser förhållandevis låga belopp, medför att Konkurrensverket inte finner det motiverat att lägga ner ytterligare insatser i ärendet i syfte att utreda om en ansökan om upphandlingsskadeavgift ska lämnas in.

text: Konkurrensverket bedömer vidare att landstingets agerande inte är av sådan art att ett tillsynsbeslut skulle få en sådan vägledande betydelse att det av den anledningen motiverar ytterligare utredningsresurser.

text: Enligt Konkurrensverkets samlade bedömning finns det därmed inte tillräckliga skäl att närmare granska Landstinget Blekinges köp av tjänster från eventbolag avseende personalfest varför ärendet ska skrivas av.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Gustav Knopp.


motpart: Sveriges Leksakhandlares Riksförbunds Service AB

title: Marknadsbegränsning - leksaker

text: Sveriges Leksakshandlares Riksförbunds Service AB

text: Att: Per Sparre

text: 105 61 STOCKHOLM

text: Er skrivelse angående Top Toy A/S

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 11 april 2001 anfört klagomål över att Top Toy, som det får förstås, med hot om böter för upphovsrättsintrång, försöker hindra bl.a. Era medlemmar att saluföra ett racketspel benämnt Speedball. Top Toy gör gällande att Speedball innebär en efterbildning av Top Toys upphovsrättsligt skyddade produkt Skyball.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: De uppgifter Ni anför synes huvudsakligen vara av upphovsrättslig karaktär. Tvister av sådan art regleras i första hand civilrättsligt och faller därmed utanför konkurrenslagens tillämpningsområde. I stället får man söka lösning på annat sätt, till exempel vid allmän domstol.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


title: Påstått missbruk av dominerande ställning - dykutrustning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har anfört att det finska företaget URSUK Oy missbrukar sin dominerande ställning genom att vägra att sälja önskade torrdräkter till er, utan istället hänvisa er till att köpa dessa hos era konkurrenter Dykterminalen och Malmö Dyktjänst.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan dock inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av Peter Delden. Föredragande har varit Sara Falck.

text: Peter Delden Sara Falck

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Sweco Sverige AB , Vectura Consulting AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Teknik, IT och telekom

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 397/2013 – Sweco Sverige AB och Vectura Consulting AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2013-07-30 (Dnr 397/2013)

text: Konkurrensverket lämnar Sweco Sverige AB:s förvärv av ensam kontroll över Vectura Consulting AB utan åtgärd.


motpart: Euroapotheca Holding SWE AB, Oriola Oyj

nyckelord:
Företagsförvärv
Detalj- och dagligvaruhandel

title: Euroapotheca Holding SWE AB och Oriola Oyj

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 397/2022 – Euroapotheca Holding SWE AB och Oriola Oyj, bildande av gemensamt företag.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2022-06-29 (Dnr 397/2022)

text: Den 24 maj 2022 anmälde Oriola Oyj och Euroapotheca Holding SWE AB bildandet av ett gemensamt ägt företag till Konkurrensverket. Affären innebär att Oriola och Euroapotheca överför sina respektive apotekskedjor i Sverige till det gemensamma företaget. Kronans Apotek AB, Apoteksgruppen i Sverige AB, Apoteksgruppen Detaljist AB samt vissa inköpsfunktioner kommer därför tillföras det gemensamma företaget.

text: Såväl Kronans Apotek som Apoteksgruppen driver apotekskedjor i Sverige. Oriola är dessutom verksamt inom distribution av läkemedel och övriga handelsvaror.

text: Utredningen har inte visat att sammanslagningen riskerar att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens. Konkurrensverket lämnar därför sammanslagningen utan åtgärd.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Anmälande företag

text: 1. Euroapotheca Holding SWE AB, 559143-4526, c/o Apoteksgruppen i Sverige AB, Box 7264, 103 89 Stockholm

text: Ombud: advokaterna AA och BB

text: 2. Oriola Oyj, 1999215-0, Orionintie 5, FI-02200, Esbo, Finland

text: Ombud: advokat CC samt biträdande juristerna DD och EE

text: Saken

text: Anmälan enligt

text: 4 kap. 6 § konkurrenslagen (2008:579)

text: om företagskoncentration; öppenvårdsapotek

text: Beslut

text: Konkurrensverket lämnar Euroapotheca Holding SWE AB:s och Oriola Oyjs bildande av ett gemensamt företag utan åtgärd.

text: Företagskoncentrationen och berörda företag

text: Den anmälda företagskoncentrationen

text: 1. Euroapotheca Holding SWE AB (Euroapotheca) och Oriola Oyj (Oriola) (gemensamt Parterna) har den 24 maj 2022 anmält bildandet av ett gemensamt företag till Konkurrensverket enligt

text: 4 kap. 6 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL.

text: 2. Den anmälda koncentrationen avser Euroapothecas och Oriolas bildande av ett gemensamt ägt företag över vilket Parterna kommer utöva gemensam kontroll. Euroapotheca kommer föra över Apoteksgruppen i Sverige Holding AB till det gemensamma företaget varmed även holdingbolagets dotterbolag, Apoteksgruppen i Sverige AB och Apoteksgruppen Detaljist AB (gemensamt Apoteksgruppen), överförs till det gemensamma företaget. Oriola kommer föra över Kronans Apotek AB (Kronans Apotek) till det gemensamma företaget. Utöver apoteksverksamheten Kronans Apotek har Oriola inom sitt helägda dotterbolag Oriola Sweden AB en affärsenhet, grossistförsäljning av receptfria läkemedel och handelsvaror, vari finns en inköpsfunktion som även den kommer föras över till det gemensamma bolaget.

text: Berörda företag

text: Euroapotheca 3. Euroapotheca är ett dotterbolag till Euroapotheca UAB som driver öppenvårdsapotekskedjor i Estland, Lettland, Litauen och Sverige. I Sverige bedrivs öppenvårdsapoteksverksamheten genom Apoteksgruppen.

text: 4. Apoteksgruppen finns i hela landet och erbjuder e-handel med hemleverans i Stockholmsområdet och genom så kallad Click & Collect, där kunderna kan beställa apoteksvaror online och hämta upp dem hos angivet Apoteksgruppen-apotek i hela landet. Apoteksgruppen är den enda apotekskedjan i Sverige som har både egenägda och franchisedrivna apotek. Apoteksgruppen har ca 190 apotek i Sverige, varav ett 40-tal är franchisedrivna.

text: Oriola 5. Oriola är ett börsnoterat bolag med säte i Esbo, Finland som är verksamt inom bland annat distribution av läkemedel, apoteksverksamhet (i Sverige) och experttjänster till bland annat aktörer inom läkemedel och hälsovård. Koncernens verksamhet utövas primärt i Finland och Sverige.

text: 6. Genom det helägda dotterbolaget Kronans Apotek driver Oriola ca 320 fysiska öppenvårdsapotek belägna runt om i Sverige. Utöver de fysiska butikerna erbjuder Kronans Apotek motsvarande utbud online genom www.kronansapotek.se.

text: 7. Oriola lagerhåller och distribuerar receptbelagda läkemedel på uppdrag av läkemedelstillverkarna samt köper och säljer receptfria läkemedel samt övriga handelsvaror. Verksamheten utövas genom det helägda dotterbolaget Oriola Sweden.

text: Konkurrensverkets behörighet

text: 8. Den anmälda koncentrationen innebär en varaktig förändring av kontroll över Apoteksgruppen och Kronans Apotek, och utgör en företagskoncentration enligt

text: 1 kap. 9 §

text: KL.

text: 9. Euroapotheca och Oriolas omsättning i Sverige under föregående räkenskapsår översteg tillsammans en miljard kronor samtidigt som omsättningen för vart och ett av företagen översteg 200 miljoner kronor. Tröskelvärdena vad avser omsättning i

text: 4 kap. 6 §

text: KL är således uppfyllda.

text: 10. Koncentrationen har även gemenskapsdimension. Då koncentrationen bedömdes ha effekter endast på nationella marknader i Sverige, begärde Parterna den 1 april 2022 ett hänskjutande från Europeiska kommissionen (kommissionen) till Konkurrensverket enligt artikel 4.4 i EU:s koncentrationsförordning förordning. Kommissionen godkände Parternas begäran om hänskjutande den 3 maj 2022 genom beslut i ärende M.10677.

text: Förutsättningar för beslutet

text: 11. En företagskoncentration som prövas enligt

text: 4 kap. 1 §

text: KL ska förbjudas om den är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Vid prövningen av om en företagskoncentration ska förbjudas ska särskilt beaktas om den medför att en dominerande ställning skapas eller förstärks.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 12. Konkurrensverket har inom ramen för utredningen intervjuat flera av Parternas konkurrenter. Därutöver har Konkurrensverket intervjuat branschorganisationen Sveriges Apoteksförening och den statliga myndigheten Tandvårds- och Läkemedelsförmånsverket (TLV). Vidare har Konkurrensverket genomfört en lokalmarknadsanalys för att identifiera horisontella överlapp mellan Parternas butiker och eventuella

text: konkurrensproblem på lokal nivå. Denna analys har baserats på den lokalmarknadsanalys som Parterna inkom med i samband med anmälan.

text: Bedömning

text: Allmänt om apoteksmarknaden

text: 13. I Sverige tillhandahåller öppenvårdsapotek tre olika typer av produkter: receptbelagda läkemedel, receptfria läkemedel för egenvård samt övriga handelsvaror. Priserna på receptbelagda läkemedel inom förmånen regleras av staten vilket innebär att samtliga apotek har samma inköpspris (AIP) och utförsäljningspris (AUP) på sådana läkemedel. AIP, AUP och apotekens handelsmarginal fastställs av Tandvårds- och läkemedelsförmånsverket (TLV). Apoteken har således inga möjligheter att påverka priserna på receptbelagda mediciner.

text: 14. Vad gäller receptfria läkemedel utanför läkemedelsförmånen får apoteken däremot bestämma fritt över sitt sortiment och produktutbud. Detsamma gäller för övriga handelsvaror såsom skönhetsprodukter, kosttillskott och dylikt. Det råder dessutom fri prissättning på sådana produkter.

text: 15. För att bedriva partihandel med läkemedel krävs ett särskilt tillstånd från Läkemedelsverket. Den som bedriver partihandel med läkemedel ska dessutom till öppenvårdsapoteken leverera de läkemedel som omfattas av tillståndet så snart det kan ske. När det gäller distributionen av receptbelagda läkemedel väljer läkemedelsföretagen normalt att låta antingen Tamro AB eller Oriola sköta distributionen av samtliga receptbelagda läkemedel till apoteken. Det krävs även partihandelstillstånd för distribution av receptfria läkemedel. Partihandelstillstånd innehas dock även av flera logistikföretag och grossister inom dagligvaruhandeln som distribuerar receptfria läkemedel till apotek och annan detaljhandel.

text: Relevant marknad

text: Inledning 16. Marknadsdefinitionen är ett verktyg som används för att finna och fastställa gränserna för konkurrensen mellan företag. En relevant marknad består dels av en relevant produktmarknad, dels av en relevant geografisk marknad.

text: Huvudsyftet med marknadsdefinitionen är att på ett systematiskt sätt identifiera det omedelbara konkurrenstryck den samgående enheten möter.

text: 17. Den relevanta produktmarknaden omfattar alla varor eller tjänster som, på grund av sina egenskaper, sitt pris och den tilltänkta användningen, av konsumenterna betraktas som utbytbara. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: 18. Parterna är verksamma dels inom detaljhandel med apoteksvaror (apotekskedjorna Apoteksgruppen och Kronans Apotek), dels inom distribution av läkemedel och handelsvaror till apotek (Oriola), varför det blir aktuellt att identifiera relevanta marknader i båda dessa led.

text: Öppenvårdsapotek

text: 19. Parternas bedömning är att den relevanta produktmarknaden utgörs av marknaden för öppenvårdsapotek, innebärande detaljhandel med läkemedel och handelsvaror i fysiska apotek samt försäljning av läkemedel och handelsvaror som sker genom e-handeln. På grund av regulatoriska förutsättningar liksom konkurrensförhållandena i övrigt anser Parterna att en segmentering utifrån produktkategorierna receptbelagda läkemedel, receptfria läkemedel och handelsvaror, skulle kunna göras.

text: 20. Konkurrensverket har i ett tidigare ärende bedömt att öppenvårdsapoteken utgör en egen produktmarknad, separat från annan detaljhandel. Denna bedömning grundade Konkurrensverket på att detaljhandeln inte får sälja receptbelagda läkemedel och att den har ett smalare utbud än öppenvårdsapoteken vad gäller receptfria läkemedel. Konkurrensverket konstaterade därtill att öppenvårdsapoteken har en högre servicegrad än annan detaljhandel i form av den farmaceutiska rådgivningen som apoteken erbjuder. Konkurrensverket saknar skäl att i förevarande ärende frångå den bedömningen.

text: 21. Konkurrensverket berörde i det ovannämnda ärendet även frågan om ehandel med apoteksvaror kunde anses utgöra ett fullgott substitut till fysiska

text: apotek ur ett konsumentperspektiv och därmed ingå på samma produktmarknad. Konkurrensverket bedömde dock att e-handeln inte utgjorde ett fullgott substitut till fysiska apotek, mot bakgrund av att ehandeln med apoteksvaror vid tiden för beslutet (2015) var begränsad. Konkurrensverket tog emellertid inte slutlig ställning avseende produktmarknadens exakta omfattning.

text: 22. Majoriteten av aktörerna inom öppenvårdsapoteksmarknaden erbjuder i dag försäljning i såväl fysiska butiker som online. Vidare finns det renodlade ehandelsapotek. Under Konkurrensverkets utredning har det framkommit att majoriteten av produkterna som saluförs i de fysiska butikerna också kan köpas online och att leveranser kan göras till hela Sverige, med leverans samma dag i storstadsområden och inom ett par dagar i resten av landet. Utbudet inom e-handeln är samtidigt betydligt större än utbudet i fysiska apotek, eftersom e-handeln inte har samma begränsningar som de fysiska apoteken vad gäller hyllplats i butik.

text: 23. Några aktörer har dock belyst att vissa produkter är svårare att leverera genom e-handeln, framförallt kylvaror som kräver en bibehållen kylkedja vid transport samt narkotikaklassade läkemedel där kravet på identifikation är strängare. Dessa produkter utgör dock en relativt liten andel av den totala försäljningen. Enligt TLV och Sveriges Apoteksförening har det skett en förskjutning av försäljningen av apoteksvaror från fysiska apotek till ehandeln de senaste åren, vilket indikerar att många konsumenter ser ehandeln som ett substitut till de fysiska apoteken. Flera av apoteksaktörerna har uppgett att kunder i alla grupper handlar online men att äldre personer gör så i mindre utsträckning. Några aktörer har även uppgett att konsumenter tenderar att göra brådskande inköp i fysiska apotek eftersom hemleverans i sådant fall inte kan ske tillräckligt snabbt. Samtliga aktörer har dock uppgett att e-handelsapoteken utövar ett konkurrenstryck på de fysiska apoteken. Det finns således indikationer på att fysiska apotek och ehandelsapotek är utbytbara från konsumentens perspektiv och därför konkurrerar på samma produktmarknad.

text: 24. Mot bakgrund av att konkurrensförhållandena skiljer sig åt för de olika produktkategorierna receptbelagda läkemedel, receptfria läkemedel och handelsvaror skulle det även kunna vara lämpligt att ytterligare segmentera marknaden för öppenvårdsapotek utifrån dessa produktkategorier.

text: 25. För bedömningen av den aktuella sammanslagningen har det dock inte varit nödvändigt att ta slutlig ställning till den exakta avgränsningen av produktmarknaden.

text: Distribution av läkemedel

text: 26. Vad gäller distribution av läkemedel, både receptbelagda och receptfria, sker konkurrensen enligt Parterna mellan aktörer som har partihandelstillstånd. Avseende handelsvaror anser Parterna dock att konkurrensen sker mellan olika typer av grossister eftersom dessa varor även distribueras av exempelvis grossister inom dagligvaruhandeln och grossister av skönhetsartiklar.

text: 27. Parterna har, med hänvisning till tidigare beslut från Konkurrensverket , anfört att marknaden inte bör segmenteras utifrån de två kategorierna och att det inte heller behövs med anledning av prövningen av sammanslagningen.

text: 28. Distribution av receptbelagda läkemedel i Sverige sker genom en särskild modell där läkemedelsbolagen själva hanterar distributionen genom att köpa logistiktjänster (inkluderande lagerhållning och leverans) från en distributör. Det är läkemedelsbolagen som betalar distributörernas ersättning för leveransen av receptbelagda läkemedel till apoteken. Apoteken ska enligt TLV:s föreskrifter inte åläggas någon kostnad för leveransen. Distributionen av receptbelagda läkemedel skiljer sig på så sätt från mer sedvanlig grossistverksamhet, där en grossist köper in varor, lagerhåller dem och säljer dem i eget namn. Vad gäller receptbelagda läkemedel finns det i Sverige endast två distributörer: Tamro och Oriola. Dessa distributörer har en rättslig skyldighet att leverera förskrivna läkemedel och varor till apoteken inom 24 timmar från beställning. För att få ett fullt sortiment av receptbelagda läkemedel, och därmed kunna uppfylla lagkrav om tillhandahållande, behöver apoteken vända sig till båda distributörerna. Även receptfria läkemedel distribueras i viss mån enligt denna särskilda modell.

text: 29. Konkurrensverket har i äldre ärenden bedömt att den relevanta produktmarknaden är distribution av läkemedel, utan vidare segmentering för receptbelagda och receptfria läkemedel, respektive handelsvaror. Dessa ärenden handlades när apoteksmonopolet fortfarande var i kraft och

text: distributionen av alla läkemedel skedde genom en kanal. Konkurrensverket har i senare ärenden avseende läkemedelsdistribution inte funnit det nödvändigt att ta ställning till marknadsavgränsningen. Med beaktande av att regelverket för distribution av receptbelagda läkemedel respektive försäljning av receptfria läkemedel och handelsvaror skiljer sig åt, bedömer Konkurrensverket att det finns skäl att behandla läkemedelsdistributionen som sker genom den här beskrivna särskilda modellen som en egen produktmarknad.

text: Grossistförsäljning av receptfria läkemedel och handelsvaror 30. Receptfria läkemedel och handelsvaror omfattas inte av TLV:s prisreglering. Det råder därför fri prissättning för de produktkategorierna. Det krävs dock partihandelstillstånd för att bedriva handel med receptfria läkemedel. För handelsvaror finns inga krav på partihandelstillstånd.

text: 31. Det har under Konkurrensverkets utredning framkommit att olika apoteksaktörer tillämpar olika modeller för inköp av dessa två produktkategorier. Några apoteksaktörer har egna inköpsenheter och köper själva in receptfria läkemedel och handelsvaror direkt från tillverkarna. Andra apoteksaktörer väljer att köpa varor från grossister såsom Oriola. Det finns indikationer på att en aktör måste köpa in relativt stora volymer för att direktinköp från leverantör ska vara lönsamt. Det krävs dessutom att aktören har en egen inköpsfunktion. För mindre aktörer kan det därför vara fördelaktigt att köpa in varorna från en grossist. Vidare spelar det roll om varorna levereras till ett centrallager eller om varorna levereras direkt till fysiska apotek. I det senare fallet kan det vara gynnsamt att beställa receptfria läkemedel och handelsvaror från grossister såsom Oriola och Tamro eftersom dessa aktörer redan levererar receptbelagda läkemedel till de fysiska apoteken dagligen vilket möjliggör samkörning av varorna.

text: 32. Det finns därför anledning att skilja mellan grossistförsäljning av receptfria läkemedel och handelsvaror å ena sidan samt distribution av läkemedel å andra sidan. Konkurrensverket har i ärendet inte funnit det nödvändigt ta slutlig ställning till produktmarknadens exakta avgränsning. Vid bedömningen av sammanslagningens effekter har Konkurrensverket emellertid valt att analysera grossistförsäljning av receptfria läkemedel och handelsvaror respektive distribution av läkemedel separat.

text: Geografisk marknad

text: 33. Vad gäller öppenvårdsapotek har Konkurrensverket i tidigare beslut funnit att den geografiska marknaden sannolikt är lokal ur ett efterfrågeperspektiv.

text: Av utredningen i ärendet framkom att apotekskunder i första hand valde det apotek som var mest tillgängligt, exempelvis närmast förskrivningsstället, bostaden eller arbetsplatsen. Från ett utbudsperspektiv fanns det dock starka nationella inslag, såsom nationell prissättning, homogent sortiment inom respektive kedja och centralt planerade reklamkampanjer. Samtidigt fastställdes priset på receptbelagda läkemedel av TLV på nationell nivå. Konkurrensverket fann det emellertid inte nödvändigt att slutligt fastställa omfattningen av den geografiska marknaden. Även den brittiska konkurrensmyndigheten har i tidigare beslut bedömt att marknaden för öppenvårdsapotek är lokal samtidigt som den har en nationell dimension.

text: 34. Avseende distribution av läkemedel har Konkurrensverket i tidigare beslut konstaterat att marknaden är nationell. Kommissionen har i tidigare beslut bedömt att marknaden för läkemedelsdistribution är nationell eller regional till följd av att kunderna fäst vikt vid frekventa och snabba leveranser av läkemedel.

text: 35. Parterna anför att de rikstäckande kedjorna och e-handelsaktörerna representerar ca 98 procent av marknaden för öppenvårdsapotek. Apoteksaktörernas sortiment i varje apotek är likartat över hela landet och skiljer sig därför inte åt oavsett var i landet kunden handlar. För de rikstäckande butikskedjorna och e-handelsaktörerna tas beslut om reklamkampanjer och prissättning för receptfria läkemedel och handelsvaror centralt och tillämpas lika över landet. Ungefär 70 procent av öppenvårdsapotekens omsättning härrör från försäljning av receptbelagda läkemedel. Ingen apoteksaktör har möjlighet att påverka denna prissättning i någon utsträckning för de receptbelagda läkemedel som ingår i läkemedelsförmånen.

text: 36. Utifrån ett efterfrågeperspektiv finns en lokal aspekt i den bemärkelsen att kunderna väljer ett apotek som är tillgängligt och som möjliggör ett snabbt tillhandahållande av den eller de produkter som kunden avser köpa. Det kan antingen utgöras av ett fysiskt apotek nära förskrivningsstället, bostaden eller arbetsplatsen, alternativt ett e-apotek från vilket kunden kan beställa produkten till närmsta postombud eller med leverans hem till dörren samma eller nästa dag. Enligt en genomgång av TLV 2019 kunde 98 procent av landets postnummerområden få leverans av läkemedel. Baserat på detta kan den geografiska marknaden, enligt Parterna, även utifrån en kunds

text: perspektiv anses vara nationell mot bakgrund av hur marknaden har utvecklats de senaste åren. De fysiska apoteken konkurrerar både med de övriga apotek som finns i närheten samt med e-handeln från samtliga apoteksaktörer som erbjuder leverans till den aktuella orten. Sammanfattningsvis anser Parterna att marknaden för öppenvårdsapotek är nationell.

text: 37. När det gäller distribution av läkemedel och handelsvaror anför Parterna att den svenska marknaden karakteriseras av det nationella regulatoriska ramverket för läkemedel avseende krav på partihandelstillstånd men även den nationella reglering som finns särskilt för receptbelagda läkemedel inom läkemedelsförmånen. Parternas uppfattning är att marknaden för distribution av läkemedel och handelsvaror, oavsett om och hur den segmenteras på produktnivå, är nationell. Konkurrensverket och Kommissionen har i tidigare ärenden avseende distribution av läkemedel ansett att marknaden är nationell.

text: 38. Det finns flera faktorer som skulle kunna tala för att marknaden för öppenvårdsapotek är nationell. Till att börja med tillämpar apotekskedjorna i Sverige nationell prissättning och marknadsföring, samtidigt som sortimentet inte skiljer sig åt avsevärt i olika delar av landet. Det faktum att priset på receptbelagda läkemedel regleras av TLV på nationell nivå talar också för att marknaden är nationell, eftersom det innebär att konkurrensförhållandena för receptbelagda läkemedel ser likadana ut i hela Sverige. Det ökande konkurrenstrycket från e-handeln skulle också kunna tala för att marknaden är nationell.

text: 39. Samtidigt är det tydligt att marknaden för öppenvårdsapotek har en lokal dimension. Fysiska apotek konkurrerar framförallt med andra fysiska apotek som befinner sig inom samma upptagningsområde, det vill säga på samma lokala marknad. Det har även framkommit vid Konkurrensverkets marknadskontakter att apotekskedjor beaktar lokala konkurrensförhållanden när de etablerar fysiska apotek. Marknaden kan även anses vara lokal från ett efterfrågeperspektiv när det gäller vissa konsumentmönster och vissa typer av produkter. Vid akuta besvär är e-handeln inte nödvändigtvis ett fullgott substitut till fysiska apotek. Smärtlindrande läkemedel och antibiotika är två exempel på produkter som konsumenten typiskt sett behöver i anslutning till att läkaren förskrivit dem. Ju mer bråttom kunden har desto mindre benägen är den att vända sig till e-handeln i stället för ett fysiskt apotek. I sådana fall

text: sker konkurrensen sannolikt mellan fysiska apotek på lokal nivå snarare än på nationell nivå.

text: 40. Konkurrensverket har i ärendet inte funnit det nödvändigt att ta slutlig ställning till marknadens exakta geografiska omfattning. Konkurrensverket har dock valt att analysera sammanslagningens effekter på marknaden för öppenvårdsapotek på såväl nationell som lokal nivå.

text: 41. När det gäller distribution av läkemedel samt grossistförsäljning av receptfria läkemedel och handelsvaror har det inte framkommit några skäl som talar för att den geografiska marknaden är snävare än nationell. Konkurrensverket har därför analyserat de vertikala effekterna av sammanslagningen på nationell nivå.

text: Inget påtagligt hämmande av en effektiv konkurrens

text: Horisontella effekter 42. Konkurrensverket har således att bedöma huruvida företagskoncentrationen påtagligt skulle hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Faktorer som har betydelse för denna bedömning är Parternas marknadsandelar och andra faktorer som kan hämma eller främja konkurrensen såsom förekomsten av faktisk och potentiell konkurrens samt köparmakt.

text: 43. Marknadsandelar och koncentrationsnivåer anger nyttiga första indikationer på marknadsstrukturen och den betydelse de samgående Parterna och deras konkurrenter har i konkurrenshänseende. Den totala koncentrationsgraden på en marknad kan också ge nyttig information om konkurrensläget. För att mäta graden av koncentration tillämpar kommissionen ofta Herfindahl- Hirschmanns index (HHI). Vid en gemensam marknadsandel på under 25 procent kommer den effektiva konkurrensen på marknaden troligen inte att hämmas.

text: 44. Den planerade koncentrationen innebär en sammanslagning mellan aktörer som är verksamma såväl uppströms som nedströms. Således bedöms marknadsandelar på både uppströmsmarknaderna, distribution av

text: receptbelagda läkemedel och grossistförsäljning av receptfria läkemedel och handelsvaror, samt nedströms, på öppenvårdsapoteksmarknaden.

text: 45. På en övergripande marknad för öppenvårdsapotek uppgår Parternas gemensamma marknadsandel till [20-30] procent. Parterna blir den tredje största aktören. Marknadsandelarna skiljer sig inte märkbart om endast försäljningen i fysiska apotek beaktas, medan Parternas gemensamma marknadsandel uppgår till [0-10] procent om endast e-handelsförsäljningen beaktas. Även vid en snävare marknadsavgränsning utifrån produktkategori kommer det sammanslagna företagets marknadsandel inte att överstiga [20- 30] procent. Parternas gemensamma marknadsandel utgör därför inte i sig en indikation på att sammanslagningen troligen kommer att hämma den effektiva konkurrensen.

text: 46. Gällande de båda uppströmsmarknaderna, distribution av receptbelagda läkemedel och grossistförsäljning av receptfria läkemedel och handelsvaror, leder sammanslagningen inte till någon förändring av Parternas marknadsandelar eftersom Apoteksgruppen inte är vertikalt integrerad. Oriola har redan i dagsläget höga marknadsandelar på uppströmsmarknaderna. Eftersom Oriola och Tamro är de enda leverantörerna på marknaden för receptbelagda läkemedel karakteriseras den marknaden av en hög koncentrationsgrad. Detta är emellertid inte en följd av sammanslagningen. Oriolas eventuella marknadsmakt på uppströmsmarknaderna kommer dock att beaktas vid bedömningen av de vertikala effekterna av sammanslagningen.

text: 47. I syfte att utreda effekterna av sammanslagningen på lokal nivå har Konkurrensverket utfört en lokalmarknadsanalys. Lokalmarknadsanalysen syftar till att utreda om antalet konkurrerande apotek förändras till följd av sammanslagningen inom ett givet apoteks upptagningsområde. Ett upptagningsområde utgörs av det område varifrån det är möjligt att med bil nå ett visst apotek inom en bestämd körtid.

text: 48. Med utgångspunkt i den lokalmarknadsanalys som Parterna inkommit med i samband med anmälan, har Konkurrensverket utfört en replikering av Parternas analys samt en egen analys med kortare körtider. Analysen utfördes genom att undersöka hur många av Parternas konkurrenters apotek som finns inom ett givet avstånd från vart och ett av Parternas apotek. Replikeringen bekräftar i stort sett Parternas resultat med enstaka undantag. Analysen med kortare körtid visade inte heller på ytterligare konkurrensproblem. Lokalmarknadsanalysen har därför inte visat att

text: sammanslagningen kommer att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det på marknaden för öppenvårdsapotek.

text: Vertikala effekter 49. Sammanslagningen har även en vertikal dimension. Detta eftersom Oriola är verksamt som grossist för receptfria läkemedel och handelsvaror. Innan sammanslagningen levererar Oriola receptfria läkemedel och handelsvaror till Kronans Apotek och Apoteksgruppen samt ett antal andra öppenvårdsapotek i Sverige. Oriola är även verksamt som distributör av receptbelagda läkemedel och levererar till samtliga öppenvårdsapotek i Sverige.

text: 50. Enligt kommissionen är det fråga om avskärmning av insatsprodukter om den nya enheten efter koncentrationen sannolikt skulle begränsa tillgången till produkter och tjänster som skulle ha levererats om koncentrationen inte hade ägt rum. Detta leder till höjda kostnader för konkurrenterna i efterföljande led genom att de får svårare att köpa insatsprodukter till samma pris och på samma villkor som om koncentrationen inte hade ägt rum, vilket i sin tur kan vara till skada för konsumenterna. När kommissionen bedömer sannolikheten för att en koncentration ska leda till konkurrenshämmande avskärmning av insatsprodukter granskar den om det sammanslagna företaget efter koncentrationen skulle ha möjlighet och incitament att på ett påtagligt sätt avskärma insatsprodukter, för att sedan granska om en sådan avskärmningsstrategi skulle ha en betydande negativ inverkan på konkurrensen i efterföljande led.

text: 51. Till en början kan det konstateras att det saknas horisontella överlapp mellan Oriola och Euroapotheca avseende såväl grossistförsäljning av receptfria läkemedel och handelsvaror som distribution av receptbelagda läkemedel. Den marknadsmakt som Oriola eventuellt innehar på uppströmsmarknaden är således inte en direkt följd av den aktuella koncentrationen. Konkurrensverket har således att avgöra om sammanslagningen av Kronans Apotek och Apoteksgruppen ändrar Oriolas möjligheter och incitament att avskärma konkurrenter i efterföljande led.

text: 52. Vad gäller receptbelagda läkemedel finns det ett lagstadgat krav på Oriola och andra företag som bedriver partihandel med läkemedel att till öppenvårdsapoteken leverera de läkemedel som omfattas av tillståndet så snart det kan ske. Vidare fastställer TLV apotekens inköpspris (AIP) för receptbelagda läkemedel inom förmånen, varför varken läkemedelsbolagen

text: eller distributörer såsom Oriola kan påverka priset på dessa läkemedel. Konkurrensverket bedömer därför att Oriola i sin roll som distributör saknar möjlighet att på något sätt begränsa tillgången till receptbelagda läkemedel.

text: 53. När det gäller receptfria läkemedel och handelsvaror råder det däremot fri prissättning. Vid försäljningen av sådana produkter kan Oriola därför likställas mer med en traditionell grossist. Under Konkurrensverkets utredning har det framkommit farhågor om att Oriola skulle kunna höja sina priser på receptfria läkemedel och handelsvaror till öppenvårdsapotek.

text: 54. Avskärmning av insatsprodukter kan förekomma i flera olika former. Det sammanslagna företaget kan besluta att inte handla med sina faktiska eller potentiella konkurrenter på den vertikalt relaterade marknaden. Det sammanslagna företaget kan också genomföra en partiell avskärmning genom att besluta att begränsa leveranser, att höja det pris det tar ut från konkurrenter eller att på annat sätt göra leveransvillkoren mindre förmånliga än de skulle ha varit om koncentrationen inte hade genomförts.

text: 55. Ett vertikalt integrerat företags incitament att avskärma insatsprodukter är beroende på hur lönsam en sådan avskärmning skulle vara. Det sammanslagna företaget måste väga de förlorade intäkter som uppstår på marknaden i föregående led på grund av minskad försäljning av insatsprodukter till (faktiska eller potentiella) konkurrenter och de ökade intäkter som på kortare eller längre sikt uppkommer från ökad försäljning i efterföljande led eller genom höjda konsumentpriser. Hur starka incitamenten är att avskärma insatsprodukter beror på hur lönsam en sådan strategi är, vilket i sin tur avgörs av skillnaden mellan förlorade nettointäkter från den minskade försäljningen till konkurrerande detaljister och ökade nettointäkter till följd av en tillströmning av konsumenter till den egna detaljistverksamheten.

text: 56. I förevarande ärende finns det indikationer på att Oriola innehar marknadsmakt på marknaden för grossistförsäljning av receptfria läkemedel och handelsvaror. Det kan därför inte uteslutas att Oriola skulle kunna höja priserna i förhållande till sina konkurrenter i efterföljande led, såväl innan som efter sammanslagningen. För att Oriola ska ha incitament att genomföra en avskärmningsstrategi krävs det dock att den är lönsam, det vill säga tillräckligt många konsumenter måste vid en prishöjning gentemot konkurrenterna vända sig till just Parternas öppenvårdsapotek i stället.

text: 57. Konkurrensverkets utredning visar emellertid att konsumenterna i stor utsträckning även skulle gå till andra apotekskedjor, framförallt de största konkurrenterna Apoteket AB och Apotek Hjärtat som dessutom inte är beroende av Oriolas grossistförsäljning. Konkurrensverket anser därför inte att sammanslagningen kommer att öka Oriolas incitament att avskärma insatsprodukter.

text: 58. Konkurrensverket finner således att det saknas tillräckliga indikationer på att Oriolas möjlighet och incitament att avskärma sina konkurrenter på marknaden för öppenvårdsapotek kommer att öka till följd av sammanslagningen för att motivera en fortsatt utredning.

text: Sammanfattande bedömning

text: 59. Konkurrensverket finner att koncentrationen inte är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Koncentrationen ska därför lämnas utan åtgärd.

text: Detta beslut har fattats av funktionsansvariga Maria Ulfvensjö Baltatzis. Föredragande har varit David Kristing.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

title: Vertikal prissättning - charkuteriprodukter

text: Er skrivelse angående Sibyllas annonsering

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 3 maj 1999 ifrågasatt om Sibyllas annonsering innebär en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns det i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Har ni några frågor med anledning av detta beslut går det bra att kontakta Åsa Holmgren på telefon 08-700 16 85

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Jan Stockhaus. Föredragande har varit Åsa Holmgren.

text: Jan Stockhaus

text: Åsa Holmgren


arendetyp: 3.2.1 Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – skärande verktyg

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har utrett om Kanefusa Europe B.V. (Kanefusa), som är en tillverkare av skärande verktyg, och Kvarnstrands Industri AB (Kvarnstrands), LSAB Sverige Produktion AB (LSAB) och Sollefteå Slipservice AB (Sollefteå Slipservice), som är tre återförsäljare av skärande verktyg, har överträtt förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: (FEUF). Misstanken bestod framför allt i att tillverkaren och återförsäljarna hade kommit överens om en konkurrensbegränsande tilldelning av ensamrätt avseende försäljning av tillverkarens verktyg inom vissa geografiska områden och till vissa kundgrupper.

text: Företagen Kanefusa Corporation är ett japanskt företag som tillverkar skärande verktyg, såsom sågklingor, knivar, huggstål och hyvelstål, som i Sverige används inom träoch metallbearbetningsindustrierna. Kanefusa Corporation bedriver verksamhet genom ett antal dotterbolag belägna i andra länder. Kanefusa Corporation har inte något etablerat dotterbolag i Sverige, utan bedriver verksamhet i Sverige genom det helägda dotterbolaget Kanefusa som har sitt säte i Eindhoven i Nederländerna.

text: Kvarnstrands, LSAB och Sollefteå Slipservice är företag som bland annat säljer skärande verktyg till träbearbetande industri och utför slipservice för dessa verktyg. Samtliga tre företag är återförsäljare av Kanefusas produkter, såsom sågklingor och huggstål, på den svenska marknaden och även av konkurrerande produkter från andra leverantörer. LSAB och Kvarnstrands säljer även produkter under egna varumärken. -14 -11 2017 1, 2. 08-7001600 v

text: Utredningen Utredningen inleddes efter att Konkurrensverket mottagit en ansökan om eftergift i enlighet med

text: 3 kap. 12 §

text: KL. Om ett företag är först med att anmäla en överträdelse av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i

text: 2 kap. 1 §

text: KL eller

text: artikel 101 FEUF

text: , och om företagets anmälan innehåller tillräckligt underlag för att ingripa mot överträdelsen, kan företaget undgå en eventuell konkurrensskadeavgift.

text: Ett annat företag har under utredningen inkommit med uppgifter i syfte att underlätta Konkurrensverkets utredning, vilket enligt

text: 3 kap. 13 §

text: KL kan leda till en nedsättning av en eventuell konkurrensskadeavgift.

text: Konkurrensverket har under utredningen begärt in uppgifter från och haft möten med Kanefusa, Kvarnstrands, LSAB och Sollefteå Slipservice. Under utredningen har Konkurrensverket bland annat tagit del av skriftliga överenskommelser mellan parterna, e-postkorrespondens och interna rapporter.

text: Förfarandet Under Konkurrensverkets utredning har det framkommit att Kanefusa, Kvarnstrands, LSAB och Sollefteå Slipservice 2012 undertecknade en skriftlig överenskommelse om tilldelning av ensamrätter för försäljning av Kanefusas produkter till sågverks-, snickeri- och aluminiumindustrin på den svenska, och i viss mån den norska, marknaden. Enligt överenskommelsen fick återförsäljarna ensamrätt till ett visst geografiskt område eller en viss kundgrupp inom de olika produktkategorierna. Överenskommelsen tillkom i samband med att Kanefusas tidigare återförsäljare i Sverige skulle avsluta sin verksamhet och de tre återförsäljarna, som hade varit underdistributörer till den tidigare återförsäljaren, skulle överta distributionen av Kanefusas produkter. Initiativet till överenskommelsen förefaller ha tagits av den tidigare återförsäljaren och Kanefusa. Det har inte framkommit några uppgifter som visar att de tre återförsäljarna har haft direkt kontakt sinsemellan i samband med att överenskommelsen ingicks. Denna överenskommelse tillämpades, i vart fall formellt, fram till och med 2017.

text: Under den tid överenskommelsen från 2012 tillämpades har det ibland uppkommit konflikter mellan återförsäljarna beträffande de geografiska gränserna för respektive parts ensamrätt. Två återförsäljare har även uppgett att företagen under denna tid sålt Kanefusas produkter utanför sina respektive tilldelade områden och kundgrupper.

text: Kanefusa kände till konflikterna kring gränsdragningen och försök att lösa dessa hade inletts med Kanefusas medverkan. Kvarnstrands och LSAB träffade i januari 2017 en överenskommelse för att lösa uppkomna konflikter dem emellan kring gränsuppdelningen enligt överenskommelsen från 2012. Överenskommelsen innefattade huvudsakligen ett tydliggörande av gränsdragningen genom att gränsen ritades in på en karta, en bestämmelse om hantering av kunder som

text: befann sig på båda sidor om gränsen och en bestämmelse om att inte sälja till andra återförsäljare. Kvarnstrands och LSAB har uppgett att överenskommelsen mellan företagen från 2017 upphörde att gälla senast i samband med att överenskommelsen från 2012 upphörde.

text: Kanefusa meddelade under hösten 2017 samtliga tre återförsäljare att överenskommelsen från 2012 skulle upphöra. Kanefusa och återförsäljarna har uppgett att det därefter var öppet för konkurrens om alla kunder. I samband med att överenskommelsen från 2012 upphörde införde Kanefusa dock en mekanism för att undvika konkurrens mellan återförsäljarna om kunder som sedan tidigare köpte Kanefusas produkter. Mekanismen innebar att Kanefusa kunde tillämpa högre inköpspriser i förhållande till en återförsäljare som ville sälja Kanefusas produkter till en kund som tidigare köpt produkterna av en annan återförsäljare. Syftet med mekanismen var enligt Kanefusa att skydda de omfattande investeringar som återförsäljarna gör vid anpassning av Kanefusas produkter till slutkundens unika förhållanden. Kanefusa har uppgett att prispåslag i enlighet med mekanismen endast tillämpats vid ett tillfälle, och att Kanefusa i samband med Konkurrensverkets utredning har upphört med att tillämpa dessa prispåslag.

text: Marknadsförhållanden Av de produkter som omfattades av överenskommelsen från 2012 står sågklingor för den största delen av Kanefusas omsättning i Sverige.

text: I Sverige saluförs sågklingor från ett flertal olika tillverkare och varumärken, och Kvarnstrands, LSAB och Sollefteå Slipservice är alla återförsäljare av produkter även från andra tillverkare än Kanefusa. Tillverkarna är både nationella och internationella företag. Sågklingor från Kanefusa står för en mindre del av försäljningen i Sverige. Valet av tillverkare avgörs främst utifrån vilken tillverkares produkt som fungerar bäst för slutkunden. Sågklingorna anpassas i stor utsträckning till slutkundens specifika förhållanden, vilket sker i nära samarbete mellan tillverkaren, återförsäljaren och slutkunden. Produkterna testas i slutkundens produktion innan en färdig produkt kan tas fram, vilket kan ta upp emot ett år. Slutkunderna för sågklingor är framför allt sågverk, bland annat stora svenska sågverkskoncerner, men även mindre aktörer. Försäljningen sker genom återförsäljarnas uppsökande säljverksamhet eller genom att kunderna kontaktar återförsäljarna och till exempel begär en offert.

text: Skäl för beslutet

text: Förbud mot konkurrensbegränsande samarbeten Företag ska som utgångspunkt agera självständigt på marknaden, och enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 i FEUF

text: är avtal mellan företag som har till syfte eller resultat att på ett märkbart sätt hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden förbjudna.

text: Enligt

text: 2 kap. 2 §

text: KL och

text: artikel 101.3 FEUF

text: kan vissa avtal undantas från förbudet mot konkurrensbegränsande samarbeten om de leder till effektivitetsvinster. Enligt den vertikala gruppundantagsförordningen och Europeiska kommissionens riktlinjer om vertikala begränsningar anses avtal och samarbeten om inköp och försäljning av varor och tjänster mellan företag som är verksamma i olika led i produktions- eller distributionskedjan (vertikala avtal) ofta leda till sådana effektivitetsvinster. Avtal som innehåller vertikala begränsningar anses leda till konkurrensproblem främst i de fall då konkurrensen i ett eller flera handelsled är otillräcklig. Den vertikala gruppundantagsförordningen skapar därför en presumtion för att vertikala avtal om inköp och försäljning av varor och tjänster är lagliga om företagens marknadsandelar understiger 30 procent i alla marknadsled, så länge avtalet inte innehåller särskilt allvarliga konkurrensbegränsningar. En sådan allvarlig konkurrensbegränsning som kan leda till att hela avtalet faller utanför gruppundantaget är tillförsäkrande av ett absolut områdesskydd. Ett absolut områdesskydd innebär att en återförsäljare förbjuds att sälja till en kund belägen utanför återförsäljarens tilldelade område i det fall kunden har tagit initiativ till köpet.

text: Konkurrensverkets bedömning av förfarandet Överenskommelsen från 2012 har träffats mellan Kanefusa i egenskap av tillverkare och Kvarnstrands, LSAB och Sollefteå Slipservice i egenskap av återförsäljare av Kanefusas produkter. Överenskommelsen från 2012 kan därför ses främst som ett vertikalt avtal. Vid denna bedömning har Konkurrensverket framför allt beaktat att överenskommelsens syfte var att de tre återförsäljarna skulle överta distributionen av Kanefusas produkter i Sverige och i Norge, att den inte rörde återförsäljarnas distribution av andra tillverkares produkter, att Kanefusa har haft en ledande roll vid överenskommelsens tillkomst och upprätthållandet, samt att de tre återförsäljarna inte förefaller ha haft någon direkt kontakt i samband med att överenskommelsen ingicks.

text: Överenskommelsen mellan Kvarnstrands och LSAB från januari 2017 rörde framför allt gränsdragningen mellan respektive återförsäljares tilldelade område enligt överenskommelsen från 2012. Överenskommelsen bedöms främst ha ingåtts för att reda ut konflikter som uppkommit till följd av överenskommelsen från 2012. Överenskommelsen mellan Kvarnstrands och LSAB 2017 har därför ett starkt samband med överenskommelsen från 2012, och innehåller inte några begränsningar som går långt utöver de begränsningar som redan fanns enligt den tidigare överenskommelsen med Kanefusa.

text: Konkurrensverket har, med beaktande av dessa omständigheter, bedömt att de vertikala aspekterna i de båda överenskommelserna är framträdande. Vid en

text: konkurrensrättslig bedömning kan vägledning därför hämtas i riktlinjerna om vertikala begränsningar.

text: Tilldelning av ensamrätt för försäljning av produkter till ett visst geografiskt område eller en viss kundgrupp kan som nämnts tidigare vara tillåten, så länge avtalet inte innehåller allvarliga konkurrensbegränsningar såsom förbud mot passiv försäljning.

text: Det har under utredningen framkommit vissa uppgifter som tyder på att återförsäljarna har varit förhindrade att sälja till kunder utanför deras tilldelade områden som har tagit initiativ till försäljning, det vill säga att det förelegat ett förbud mot passiv försäljning. Det finns dock även uppgifter som motsäger detta och som kan tyda på att vissa av återförsäljarna har uppfattat att det endast fanns ett förbud mot aktiv försäljning. Det är till exempel svårt att visa om en order som avbeställts med hänvisning till att kunden inte tillhör återförsäljarens tilldelade område har uppkommit till följd av aktiv eller passiv försäljning. Det är därför oklart om överenskommelserna har inneburit ett förbud mot passiv försäljning eller inte.

text: Vid bedömningen om ärendet ska prioriteras för vidare utredning har Konkurrensverket beaktat att de utredda överenskommelserna endast har berört Kanefusas produkter, vilka utgör en begränsad del av marknaden. Som nämnts ovan finns det ett flertal tillverkare av exempelvis sågklingor på marknaden, och utredningen har visat att det föreligger god konkurrens mellan olika tillverkares produkter (så kallad mellanmärkeskonkurrens), även mellan de i ärendet berörda återförsäljarna. Vissa av återförsäljarnas kunder är dessutom stora sågverkskoncerner som verkar ha kunnat påverka tillämpning av en strikt tilldelning av ensamrätt. Det har inte heller framkommit något som indikerar att konkurrensen i de handelsled som undersökts har varit otillräcklig, och de konkurrensbegränsande effekterna av de aktuella överenskommelserna har enligt Konkurrensverkets initiala undersökning varit begränsade.

text: Av utredningen i ärendet framgår även att samtliga överenskommelser som Konkurrensverket utrett har upphört att gälla. Den tidigare tilldelningen av ensamrätt tillämpas inte längre, och det har även framkommit att återförsäljarna konkurrerar utanför sina tidigare tilldelade områden och kundgrupper. Kanefusa har under utredningen även skickat brev till de tre återförsäljarna, med ett förtydligande om att Kanefusa inte kan eller har för avsikt att förbjuda passiv försäljning. Konkurrensverket har i utredningen inte heller funnit tecken på att det skulle finnas ytterligare konkurrensbegränsande överenskommelser mellan parterna i ärendet.

text: Mot bakgrund av vad som anförts ovan, och särskilt med beaktande av att förfarandet har upphört, finner Konkurrensverket inte skäl för att fortsatt utreda

text: frågan om förfarandet utgör en överträdelse av förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 FEUF

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda förfarandet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av förfarandet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL.

text: Särskild talan om förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 FEUF

text: väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit Malin Vässblad.

text: Kopia till:

text: Kanefusa Europe B.V. Kvarnstrands Industri AB LSAB Sverige Produktion AB Sollefteå Slipservice AB


title: Oskäliga priser - månadskort tåg

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 11 april 2001 anfört klagomål över den prissättning som tillämpas av TIM tillsammans med SJ på sträckan mellan Västerås och Stockholm.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. För att verket skall utreda ett klagomål och pröva det aktuella agerandet med stöd av KL förutsätts normalt att agerandet påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den berörda varu- eller tjänstemarknaden. I Konkurrensverkets uppgifter ingår normalt inte att bedöma om ett pris är skäligt eller ej och i det aktuella fallet gäller också att företagen själva bestämmer sina priser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


beslutstyp: Gryningsräd Avskrivning

nyckelord:
10 Konkurrensbegränsande samarbete
Fordon, färdmedel, resande

title: Brunswick Marine in Sweden AB m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 399/2011, 515/2011 – Brunswick Marine in Sweden AB m.fl.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet avskrivet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Avskrivning av ärende med diarienummer 399/2011 om misstänkt konkurrensbegränsande samarbete på marknaden för reservdelar till båtmotorer

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Ärendet

text: Efter ansökan vid Stockholms tingsrätt genomförde Konkurrensverket den 17 augusti 2011 en undersökning enligt

text: 5 kap. 3 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, hos Brunswick Marine in Sweden AB, KGK Motor AB, AB Volvo Penta och Yamaha Motor Scandinavia AB för att utreda om dessa företag hade överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL respektive

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: . Konkurrensverket genomförde även en undersökning enligt

text: 5 kap. 4 §

text: KL hos Sweboat, Båtbranschens riksförbund, för att utreda om de aktuella företagen överträtt nämnda förbud.

text: Konkurrensverkets utredning har avsett ett misstänkt konkurrensbegränsande samarbete mellan Brunswick Marine in Sweden AB, KGK Motor AB, AB Volvo Penta och Yamaha Motor Scandinavia AB på marknaden för försäljning av reservdelar till marina motorer. Misstanken bestod i att dessa företag samordnat sig om att sluta leverera reservdelar till Marinshopen R.M. Aktiebolag (Marinshopen) med anledning av att Marinshopen förvärvats av Mekonomen AB. Det som tydde på detta var bland annat att samtliga fyra företag avslutat långvariga affärsrelationer med Marinshopen inom en relativt kort tidsperiod.

text: Vid undersökningen inhämtades dokument från företagen. Konkurrensverket har därefter genomfört ytterligare utredningsåtgärder, däribland hållit förhör med personer som bedömts kunna lämna upplysningar i saken.

text: Skäl för beslutet

text: Ett parallellt marknadsbeteende förutsätter ett samförstånd mellan de misstänkta företagen för att det ska vara fråga om en överträdelse av

text: 2 kap. 1 §

text: KL respektive

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: Under utredningen har det framkommit att de aktuella företagens uppsägningar av Marinshopen successivt har blivit kända i branschens olika led. Detta har inneburit att vissa av de aktuella företagen haft information om konkurrenters uppsägning vid tiden för sin egen uppsägning. Det har dock av de olika utredningsåtgärderna som Konkurrensverket vidtagit inte framkommit något som styrker ett samförstånd företagen emellan.

text: Konkurrensverket har under utredningen även funnit att det i vissa fall finns alternativa förklaringar till uppsägningarna. Vissa företag har kunnat hänvisa till omständigheter som inneburit att de varit på väg att omvärdera affärsförhållandet med Marinshopen redan innan det faktum att de förvärvats av Mekonomen blivit känt. Detta har kunnat bekräftas av materialet i utredningen.

text: Mot bakgrund av detta bedömer Konkurrensverket att det inte finns anledning att ytterligare utreda om företagen har överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL respektive

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: . Utredningen avslutas och ärendet avskrivs från vidare handläggning.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur man kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL väcks vid Marknadsdomstolen.

text: ____________________________ Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göran Karreskog. Föredragande har varit Omar El Khatib.


identifier: KKV dnr 4/2005

title: Påstått missbruk - tillträde till nät för eletronisk kommunikation

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – tillträde till nät för elektronisk kommunikation

text: Ni anger att TeliaSonera missbrukat sin position som nätägare för elektronisk kommunikation genom att inte ge annan operatör tillträde till sitt nät.

text: Konkurrensverket s beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: . Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrenslagen eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: konkurrenslagen

text: göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av Anne Vadasz-Nilsson . Föredragande har varit Ann-Sofie Eriksson .

text: Anne Vadasz-Nilsson Ann-Sofie Eriksson

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


identifier: KKV dnr 4/2018

motpart: konkurrensverket

title: Kriminalvården – Telefonsystemet INTIK

text: Kriminalvården – Telefonsystemet INTIK

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp hänförliga till telefonsystemet INTIK. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Magnus Johansson. Föredragande har varit Patrik Määttä.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.