arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: AB Nynäs Petroleum , Total Deutschland GmbH

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Energi, miljö och avfall

publisher: Konkurrensverket

org: kkv

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 1112/2004 – AB Nynäs Petroleum och Total Deutschland GmbH

text: Konkurrensverkets beslut

type: rubrik

type: stycke

text: Konkurrensverket yrkade i en stämningsansökan till Stockholms tingsrätt på 394 miljoner kronor i konkurrensskadeavgift. Konkurrensverket återkallade sedan sin talan.

type: avgorande


beslutstyp:
Åtagande
Beslut från domstol

motpart: Nynäs Refining AB , Vopak Logistics Nordic AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Industri
Distribution, logistik och transport

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 1113/2004 –Nynäs Refining AB och Vopak Logistics Nordic AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2004-12-15 (Dnr 1113/2004)

text: Konkurrensverket godtog Nynäs och Vopaks åtagande och yrkade i Stockholms tingsrätt att åtagandet skulle förenas med ett vite på 4 miljoner kronor vardera.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Tingsrätten

text: 2005-11-24 (Ä 31532-04)

text: Lämnade Konkurrensverkets yrkande utan bifall på grund av att företagen inte kunde anses ha gjort ett åtagande. Nynäs fick rätt till ersättning av allmänna medel för sina rättegångs-kostnader med 12 000 kronor.

text: Ansökan enligt

text: 57 § andra stycket konkurrenslagen (1993:20)

text: Sökande

text: Konkurrensverket, 103 85 STOCKHOLM

text: Motparter

text: 1. Nynäs Refining Aktiebolag, 556339-5044, Frykdalsbacken 12-14, 123 26 Farsta Ombud: Jur.kand AA Hellström & Partners Advokatbyrå KB, Box 7305, 103 90 Stockholm 2. Vopak Logistics Nordic AB, 556093-7723, Brännoljegatan 1, 418 34 Göteborg Ombud: Advokat BB Kristina Leffler Advokatbyrå AB, Vallgatan 38, 411 16 Göteborg

text: Saken

text: Åläggande vid vite enligt

text: _____________________________ Yrkande

text: 1. Konkurrensverket yrkar att Stockholms tingsrätt ålägger Nynäs Refining Aktiebolag och Vopak Logistics Nordic AB att vid vite om 4.000.000 kronor vardera följa det åtagande som anges i bilaga 1 till denna ansökan. Sveavägen 167 08-24 55 43

text: Grunder

text: 2. Fråga har uppkommit om Nynäs Refining Aktiebolag och Vopak Logistics Nordic AB överträtt förbuden i

text: och

text: 19 §§

text: konkurrenslagen

text: (KL) och artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget. 3. Nynäs Refining Aktiebolag och Vopak Logistics Nordic AB har lämnat frivilliga åtaganden som godtagits av Konkurrensverket i beslut den 15 december 2004, se bilaga 2. Åtagandet kan förenas med vite enligt

text: 57 § andra stycket

text: KL.


arendetyp: Missbruk av dominerande ställning

motpart: Statens Järnvägar

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Fordon, färdmedel, resande

title: Statens Järnvägar

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 125/1996 – Statens Järnvägar

text: Konkurrensverkets beslut

text: 1995-01-30 (Dnr 125/1996)

text: Yrkande om konkurrensskadeavgift på 30 miljoner kronor för missbruk av dominerande ställning i samband med anbudstävling om regional järnvägstrafik.

text: Tingsrätten

text: 1998-12-08 (T 8-103-96)

text: Biföll Konkurrensverkets talan men bestämde avgiften till 8 mkr. SJ överklagade STR:s beslut.

text: Marknadsdomstolen

text: 2000-02-01 (

text: MD 2000:2

text: MD lämnade SJ:s överklagande utan bifall.

text: Ta del av Marknadsdomstolens beslut


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: HI3G Access AB

title: Påstått missbruk av dominerande ställning – upplåtelse av mastutrymme

text: Ifrågasatt förfarande i strid med 6 eller

text: 19 §

text: KL – upplåtelse av mastutrymme

text: HI3G Access AB (HI3G) har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 20 december 2001 gjort gällande att Tele2 AB/Tele2 Sverige AB (Tele2) och Telia AB/Telia Mobile AB (Telia) vägrar att upplåta, eller endast på oskäliga och diskriminerande villkor upplåter, utrymme i sina master/torn för inplacering av HI3G:s antenner m.m. I skrivelsen anförs bl.a. att förfarandet är oförenligt med rådande branschpraxis. Enligt HI3G står förfarandet i strid med 6 eller 19 § konkur

text: renslagen (1993:20)

text: , KL.

text: HI3G har hemställt att Konkurrensverket ålägger, jämväl interimistiskt, Tele2 och Telia att tillhandahålla HI3G utrymme i sina master/torn på de villkor som tillämpas i förhållande till Svenska UMTS Nät AB, eller, att Konkurrensverket ställer motsvarande villkor för att bevilja undantag för det anmälda samarbetet mellan Tele2 och Telia (dnr 321/2001), förutsatt att beslut i det ärendet kan påräknas senast den 28 februari 2002.

text: I beslut den 17 januari 2002 fann Konkurrensverket att utredningen vad som framgår i detta ärende inte k unde anses visa att det före  l åg utgöra tillräckliga skäl för att meddela ett ålägga nde enligt

text: 23 §

text: KL i enlighet med vad HI3G hemställt. att tillhandahålla HI3G utrymme i sina master/torn på de villkor som tillämpas i förhållande till Svenska UMTS Nät AB. Enligt verket saknades det därmed också skäl för att pröva bifalla HI3G:s begäran om interimistiskt åläggande. I beslutet angavs vidare att p röv  ningen Beslut i anledning av HI3G:s hemställan i övrigt att ställa som villkor att Tele2 och Telia skall tillhandahålla HI3G utrymme i sina master/torn på de villkor som tillämpas i förhållande till Svenska UMTS-nät AB för att bevilja undantag för det anmälda samarbetet kommer att ske i sam  band med prövningen av samarbetet mellan Tele2 och Telia ( dnr 321/2001 ) . fattas i anslutning till avgörandet i det ärendet. Den information som HI3G lämnat i sin skrivelse kommer att tillföras ärendet med dnr 321/2001.

text: Konkurrensverket har den 12 mars 2002 fattat beslut beträffande nämnda samarbete. Beslutet innebär att undantag från förbudet i

text: 6 §

text: KL anses beviljat för samarbetet för en tid av fem år räknat från tidpunkten då avtalet ingicks. Konkurrensverket har inte funnit skäl att förena undantaget med villkor enligt

text: 10 § andra stycket samma lag

text: Med hänsyn härtill avskrivs ärendet.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Erik Westerström.

text: Gunnel Schön

text: Erik Westerström

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

beslutstyp: Gryningsräd Avskrivning

motpart: Får inte visas i e-diariet

nyckelord:
10 Konkurrensbegränsande samarbete
Industri

title: Brenntag Nordic Holding AB

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 1126/2004 – Brenntag Nordic Holding AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet avskrivet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: 1. Brenntag Nordic Holding AB, org.nr 556585-4261, Box 50121 , 202 11 MALMÖ

text: 2. Brenntag Nordic Investment Aktiebolag, org.nr 556537-2553, Box 50121, 202 11 MALMÖ

text: 3. Brenntag Nordic Aktiebolag, org.nr 556051-5974, Box 50121, 202 11 MALMÖ

text: Ombud: advokaten Pär Remnelid, Advokatfirman Vinge KB, Box 4255, 203 13 MALMÖ

text: 4. UVX Scandinavia Aktiebolag, org.nr 556419-6524, Box 4072, 203 11 MALMÖ

text: 5. Univar AB, org.nr 556114-6308, Box 4072, 203 11 MALMÖ

text: Ombud: biträdande juristen Gabriel H:son Unnholm, MAQS Advokatbyrå KB, Stortorget 29, 211 34 MALMÖ

text: Saken

text: Utredning av misstänkt överträdelse av förbuden i

text: 6 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, och artikel 81 i EG-fördraget

text: Beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet.

text: Bakgrund

text: Konkurrensverket erhöll i december 2004 en kopia av ett e-postmeddelande som hade skickats internt inom företaget Brenntag Nordic AB den 28 september 2001. Innehållet i e-postmeddelandet gav, tillsammans med vissa inledande utredningsåtgärder, anledning att anta att de båda företagen Brenntag och Univar hade överträtt förbuden i

text: 6 §

text: KL och artikel 81 i EG-fördraget.

text: Konkurrensverket ansökte den 23 februari 2005 hos Stockholms tingsrätt om att få genomföra en undersökning enligt 47 och 49 §§ KL hos parterna. Tingsrätten biföll Konkurrensverkets ansökan i beslut av den 2 mars 2005 och undersökningen genomfördes den 10 mars 2005. Konkurrencestyrelsen i Danmark och Konkurransetilsynet i Norge genomförde samtidigt motsvarande undersökningar hos företagen i sina respektive länder.

text: Vid undersökningarna inhämtades dokument från företagen och i den efterföljande utredningen har Konkurrensverket bl.a. hållit förhör med anställda vid Brenntag och Univar i Sverige.

text: Konkurrensverket har under utredningen haft fortlöpande kontakter med danska Konkurrencestyrelsen och norska Konkurransetilsynet.

text: Rättslig bedömning

text: Mot bakgrund av vad som framkommit i ärendet bedömer Konkurrensverket att det för närvarande inte finns anledning att ytterligare utreda huruvida parterna har överträtt förbuden i

text: 6 §

text: KL respektive artikel 81 i EG-fördraget. På grund härav avslutas utredningen och ärendet avskrivs från vidare handläggning.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göran Karreskog. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Owe Gärdin.

text: Göran Karreskog Owe Gärdin


title: Ifrågasatt samarbete - returbackar

text: Jur.kand. Olof Jakobsson Box 712 220 07 LUND

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsning - retursystem för emballage i dagligvarubranschen

text: Ni har i skrivelse till Konkurrensverket framfört misstanke om ett konkurrensbegränsande samarbete i dagligvarubranschen. Samarbetet anförs bestå i att dagligvarubranschens tre handelsblock ICA, KF och Axfood är delägare i företaget Svenska Retursystem AB som hanterar ett branschgemensamt retursystem för emballage (pallar och lådor av plast), att leverantörer tvingas använda emballagesystemet för att få leverera till de tre handelsblocken samt att retursystemet i kombination med t.ex. ICA:s bonussystem försvårar butikers direktköp från lokala leverantörer.

text: Svenska Retursystem AB har yttrat sig över Ert klagomål. Yttrandet har tillställts Er.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda vidtagande av åtgärder. Av betydelse är därvid bl.a. vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Vid en samlad bedömning finner Konkurrensverket inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL fortsätta granska de förhållanden som påtalats i Era skrivelser. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Vi vill samtidigt informera Er om att regeringen givit ett uppdrag till Konkurrensverket att bl.a. klartlägga och analysera strukturella problem inom dagligvaruhandeln. I den delen skall kartläggas hur den pågående centraliseringen påverkar handeln affärsmetoder, särskilt med inriktning på sortimentsstyrning och en analys göras av vilka effekter de pågående förändringen får för olika aktörer i livsmedelskedjan. Uppdraget bifogas.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Peter Delden. Föredragande har varit Carl-Johan Hagström.

text: Peter Delden

text: Carl-Johan Hagström


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Landstinget Blekinge – förfrågan avseende ögonbottenkamera 2014

text: Landstinget Blekinge - Ögonbottenkamera

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi har genom vår omvärldsbevakning uppmärksammat ert köp av ögonbottenkamera genom ett meddelande om frivillig förhandinsyn. Frågan som huvudsakligen medförde att vi valde att inleda en utredning var om detta istället borde ha annonserats enligt LOU.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om ögonbottenkamera. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att de eventuella bristerna i ert agerande som vi haft som mål att utreda, inte väger upp den utredningsinsats som behöver genomföras för att fastställa om agerandet är en överträdelse av upphandlingslagstiftningen.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Ann Fryksdahl. Föredragande har varit George Bcheri.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


title: Avgiftshöjning - postboxar

text: Er skrivelse angående Postens avgiftshöjning - postboxar

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 21 december 2001 anfört klagomål över Postens höjning av avgiften för postboxar.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL, innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Enligt

text: 19 §

text: KL finns ett flertal förfaranden som kan vara missbruk av en dominerande ställning och som är förbjudna enligt lagen. Ett sådant missbruk kan vara att ett dominerande företag påtvingar en kund oskäliga inköps- eller försäljningspriser, s.k. överprissättning. En prövning enligt KL i sådant fall får bl.a. anses omfatta en analys som visar om priset står i rimlig relation till den berörda tjänstens ekonomiska värde. En annan fråga som aktualiseras är fastställande av relevanta marknader och hur Postens m.fl. aktörers distribution av brev m.m. mot särskild avgift skall beaktas i sammanhanget.

text: I detta fall kan noteras att Posten enligt

text: postlagen (1993:1684)

text: inte har skyldighet att tillhandahålla postboxar. Uthyrning av postboxar omfattas inte heller av någon prisreglering från det allmännas sida. Här gäller således fri prissättning, dvs. företagen själva bestämmer vilka priser som skall gälla på området.

text: Konkurrensverket har inte funnit tillräckliga skäl att för närvarande med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska Postens avgifter för hyra av postbox.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: TeliaSonera

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Teknik, IT och telekom

title: Telia Sonera

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 1135/2004 – TeliaSonera

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2004-12-21 (Dnr 1135/2004)

text: Yrkande om konkurrensskadeavgift på 144 miljoner kronor för missbruk av dominerande ställning på marknaden för bredbandsanslutningar (ADSL) som bestod i att TeliaSonera erbjudit grossist- och slutanvändartjänster till sådana priser att marginalen mellan grossistpriset och priset till privatkunder var otillräcklig för att täcka TeliaSoneras egna kostnader för att sälja bredband till privatkunder (marginalklämning).

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Tingsrätten

text: Tingsrätten beslutade att begära in ett förhandsavgörande av EU-domstolen. Ärendet vilandeförklarades.

text: EU-domstolen

text: EU-domstolen meddelade sitt förhandsavgörande.

text: Tingsrätten

text: 2011-12-02 (T 31862-04)

text: Tingsrätten biföll KKV:s talan. TeliaSonera överklagade STR:s dom.

text: Ta del av beslut från Tingsrätten

text: Marknadsdomstolen

text: 2013-04-12 (

text: MD 2013:5

text: Fällde TeliaSonera för missbruk av dominerande ställning och ålade företaget att betala 35 miljoner kronor i konkurrensskadeavgift.

text: Ta del av beslutet från Marknadsdomstolen

text: Ansökan om stämning Kärande

text: Konkurrensverket, 103 85 STOCKHOLM

text: Svarande

text: TeliaSonera AB (publ.), org. nr 556103-4249 106 63 STOCKHOLM Ombud: advokaten AA Linklaters Lagerlöf Advokatbyrå, Box 5402, 114 84 STOCKHOLM

text: Saken

text: Konkurrensskadeavgift enligt

text: 26 § konkurrenslagen (1993:20)

text: _____________________________ Yrkande

text: Konkurrensverket yrkar att tingsrätten förpliktar TeliaSonera AB att betala konkurrensskadeavgift med 144 miljoner kronor.

text: Grund

text: 1. TeliaSonera AB har uppsåtligen eller av oaktsamhet överträtt förbudet i

text: 19 § konkurrenslagen

text: respektive artikel 82 i EG-fördraget. TeliaSonera har under perioden april 2000 t.o.m. januari 2003 missbrukat sin dominerande ställning på marknaden genom att tillämpa en marginal, mellan grossistpriset för återförsäljarprodukter för ADSL och detaljistpriset för ADSL-tjänster som TeliaSonera erbjuder till konsumenter, som inte varit tillräcklig för att täcka TeliaSoneras tillkommande kostnader i detaljistledet.

text: 2. Förfarandet kan påverka handeln mellan medlemsstater i Europeiska unionen.

text: 3. Överträdelsen kan inte anses ringa.

text: Omständigheter

text: Företaget

text: 4. TeliaSonera är i Sverige den största leverantören av röst- och datakommunikation baserad på fasta nät och även den ledande mobiloperatören. TeliaSonera äger det fasta metallbaserade accessnätet som når i princip samtliga hushåll i Sverige. Nätet används främst för telefoni, telefax och överföring av datainformation. Bolaget är vertikalt och horisontellt integrerat och har genom accessnätet en kundrelation med så gott som alla hushåll i riket. TeliaSonera är noterat på Stockholmsbörsen och Helsingforsbörsen. Aktierna i bolaget ägs till 45,3 procent av svenska och 19,1 procent av finska staten.

text: 5. TeliaSonera-koncernens nettoomsättning uppgick enligt respektive årsredovisning till drygt 52 miljarder kronor 1999, ca 54 miljarder 2000, drygt 57 miljarder 2001, knappt 81 miljarder 2002 och till drygt 82 miljarder 2003.

text: 6. TeliaSonera var under åren 1999 och 2000 organiserat i fem affärsområden; Mobil, Carrier & Nät, Företag, Privat och Enterprises. Varje affärsområde hade totalt ansvar för sina respektive verksamheter, allt från utveckling till marknadsföring och försäljning samt drift och underhåll. Ansvaret gällde samtliga marknader, både i Sverige och internationellt.

text: 7. Den 1 april 2001 infördes en ny koncernstruktur i TeliaSonera. Varje kärnaffär bildade ett eget affärsområde med samlat ansvar för utveckling, försäljning, drift och underhåll av sina respektive produkter på samtliga geografiska marknader. Två sådana affärsområden kallades Telia Internet Services och Telia Networks. Telia Internet Services ansvarade för Internetaccesser och Internettjänster i Sverige. Telia Networks ansvarade för fastnätsverksamheten.

text: 8. Under åren 2001 och 2002 bedrev TeliaSonera försäljning av Internetanslutningar till konsumenter genom det helägda dotterbolaget Telia Internet Services AB. Nettoomsättningen i det bolaget uppgick till knappt 1 300 miljoner kronor år 2001 och till knappt 1 900 miljoner kronor år 2002. Redovisat resultat för såväl år 2001 som 2002 var negativt och uppgick till minus ca 616 respektive ca 626 miljoner kronor.

text: 9. Sedan 1999 och fram till juni 2003 har TeliaSonera även erbjudit konsumenter Internetanslutning via kabel-tv-nätet genom det helägda dotterbolaget Com Hem AB. TeliaSonera har sedermera avyttrat Com Hem till EQT Northern Europe.

text: Klagomålen

text: 10. Under oktober och november 2001 inkom till Konkurrensverket klagomål från företagen Telenordia AB, Communication Provider in Stockholm AB, Spray Network AB, samt Tele2 Sverige AB som samtliga bl.a. avsåg TeliaSoneras prissättning av ADSL-tjänster.

text: 11. I huvudsak hävdade företagen att TeliaSoneras prissättning gentemot konkurrenter respektive slutkunder omöjliggjorde konkurrens om slutkunderna. Det anfördes att marginalen mellan debiterat pris för konkurrenter respektive slutkunder inte var tillräcklig för att kunna vara verksam på slutkundsmarknaden utan att verksamheten gick med förlust. Företagen gjorde gällande att TeliaSoneras prissättning utgjorde ett missbruk av dominerande ställning i strid med

text: 19 § konkurrenslagen

text: Allmänt om Internetanslutning

text: 12. Internet är resultatet av att ett stort antal nät av mycket varierande omfattning har kopplats samman. Dessa nät är av olika beskaffenhet; från ett nät på en arbetsplats eller i ett hem med ett fåtal datorer anslutna till stora världsomspännande kommersiellt drivna nät. Näten kan karaktäriseras efter sin plats i distributionskedjan.

text: 13. Det fasta accessnätet är den fysiska del av nätet som är unik för slutkunden och som utgår från den telestation som är närmast slutkunden. Ett accessnät

text: kan bestå av t.ex. optisk fiber eller kabel av metall. Det mest utbredda accessnätet är TeliaSoneras fasta metallbaserade accessnät (nedan TeliaSoneras accessnät) som når i princip samtliga hushåll i Sverige. Detta nät har byggts upp under lång tid i statlig regi.

text: Internetanslutning till slutanvändare Allmänt

text: 14. TeliaSoneras accessnät används för flertalet Internetanslutningar för konsumenter. Förekommande Internetanslutningsformer för konsumenter med TeliaSoneras accessnät är uppringd anslutning, ISDN- och ADSL-anslutning. En ADSL-anslutning medger betydligt högre överföringskapacitet än uppringd anslutning och ISDN-anslutning. Andra Internetanslutningsformer är via kabel-tv eller LAN. Anslutningsformerna ADSL, kabel-tv och LAN medger samtliga en högre överföringshastighet än uppringd anslutning och ISDN-anslutning. Internetanslutning med högre överföringshastighet kallas i det följande för bredbandsanslutning. Hushållens efterfrågan på bredbandsanslutning drivs av faktorer som hastighet, ständig uppkoppling och fast pris. En annan faktor som har betydelse är att telefonen inte är upptagen vid uppkoppling till Internet.

text: 15. Internetanslutningsformer för konsumenter som baseras på TeliaSoneras accessnät är, till skillnad från kabel-tv och LAN, rikstäckande. De olika anslutningsformerna – rikstäckande respektive lokala – beskrivs i det följande.

text: Rikstäckande anslutningsformer

text: Uppringd anslutning

text: 16. Den i Sverige vanligaste formen för Internetanslutning för konsumenter är uppringd anslutning med modem via TeliaSoneras accessnät.

text: 17. En uppkoppling till Internet sker genom att konsumenten via ett fast telefonabonnemang ansluter sin dator till den Internetoperatör som konsumenten har avtal med. Det finns ett hundratal leverantörer av uppringd Internetanslutning på den svenska marknaden, varav det stora flertalet har en relativt liten marknadsandel. De tre största leverantörerna av uppringt Internet under åren 1999–2002 var TeliaSonera, Tele2 och Telenordia.

text: 18. Med uppringd anslutning sker kommunikationen med en maximal överföringshastighet som uppgår till 56 kbit/s. Anslutningsformen innebär att det vid anslutning till Internet inte är möjligt att samtidigt använda sitt fasta telefonabonnemang för sedvanliga telefonsamtal. Det tar fyra timmar att hämta en fil på 100 MB, t.ex. en uppdatering av datorns operativsystem.

text: 19. Uppringd anslutning debiteras av Internetleverantören genom en fast och en rörlig avgift. En rörlig avgift debiteras per tidsenhet, som regel per minut, för den tid som datorn är uppkopplad till Internet.

text: 20. Antalet privata Internetanvändare som kopplade upp sig till Internet med uppringd anslutning uppgick till drygt 1 800 000 år 2000. Antalet ökade till 2 000 000 år 2001. Därefter upphörde ökningen och antalet uppgick år 2002 och 2003 till 2 000 000. I förhållande till övriga anslutningsformer minskade dock andelen uppringda anslutningar från 91 procent år 2000 till 69 procent år 2003.

text: ISDN-anslutning

text: 21. Internetanslutning via ISDN medger en överföringshastighet med 128 kbit/s. Ett ISDN-abonnemang innehåller två oberoende telefonlinjer med digital kommunikation. De dubbla linjerna gör det möjligt för en konsument att vara uppkopplad mot Internet och tala i telefonen samtidigt. ISDN-anslutningar är tillgängliga för flertalet konsumenter som har tillgång till TeliaSoneras accessnät.

text: 22. TeliaSonera tillhandahåller ISDN-abonnemang till konsumenter. Antalet privatkunder med Internetaccess via ISDN har under perioden 2000–2003 minskat från 74 000 till 53 000. I förhållande till övriga anslutningsformer har andelen ISDN-anslutningar halverats under nämnda period, från fyra till två procent.

text: ADSL-anslutning

text: 23. ADSL är en fast Internetanslutningsform som medger betydligt högre överföringskapacitet än uppringd anslutning och ISDN. Överföringshastigheten för ADSL uppgick inledningsvis till ca 0,5 Mbit/s. ADSL-tekniken i sig medger emellertid avsevärt högre överföringskapacitet. Med en ADSL-anslutning kan konsumenten vara uppkopplad mot Internet och tala i telefon samtidigt. Konsumenten kan också ta del av s.k. innehållstjänster som IP-telefoni , IP-tv och videokonferenser. Det tar 25 minuter att hämta en fil på 100 MB, t.ex. en uppdatering av datorns operativsystem.

text: 24. En ADSL-anslutning sker via TeliaSoneras accessnät. Den som har ett sedvanligt fast telefoniabonnemang kan få tillgång till en ADSL-anslutning.

text: 25. TeliaSonera har gjort stora satsningar på utbyggnaden av ADSL. TeliaSonera kunde i början av 2003 leverera bredband via ADSL till 75 procent av hushållen i Sverige. Utbyggnaden av antalet möjliga anslutningar sker i den takt TeliaSonera beslutar om nödvändiga investeringar.

text: 26. TeliaSonera är den ledande aktören vad gäller ADSL-anslutningar. Bolaget inledde försök med försäljning av ADSL till privatpersoner under 1997/98. Under 1999 började TeliaSonera sluta gruppavtal med fastighetsägare om tillgång till ADSL för hyresgäster och medlemmar i bostadsrättsföreningar samt Villaägarnas Riksförbund.

text: 27. TeliaSonera har sedan 1999 tecknat gruppavtal för ADSL som täcker ett mycket stort antal hushåll. Gruppavtal har ingåtts med över 1 100 privata och kommunala fastighetsägare spridda över hela landet. Gruppavtalen omfattade vid årsslutet 1999 drygt 150 000 hushåll och kan vid halvårsskiftet 2003 uppskattas till att ha omfattat 525 000 hushåll. Cirka 50 procent av TeliaSoneras ADSL-kunder har tecknat ADSL-abonnemang via någon form av gruppanslutningsavtal. TeliaSoneras benämning på denna konsumentprodukt är Telia Gruppanslutning Bredband.

text: 28. Ett exempel på gruppavtal är Villaägarnas Riksförbunds gruppavtal som förbundet tecknade med TeliaSonera i mars 2000. Avtalet innebar att förbundet började förmedla TeliaSoneras ADSL-tjänst till sina medlemmar i oktober 2000. Priset var då 160 kronor per månad. Den 1 april 2002 höjdes priset till 220 kronor och den 1 februari år 2003 höjdes priset till 260 kronor. Liknande priser gäller för gruppavtalskunder i övrigt.

text: 29. Konsumenter som inte omfattas av något gruppavtal, s.k. singelkunder, har sedan september 2000 möjlighet att teckna ADSL-abonnemang. TeliaSoneras benämning på denna konsumentprodukt är Telia ADSL Bredband. Månadsavgiften per kund bestämdes till 200 kronor per månad. Priset för singelkunder höjdes till 260 kronor den 1 september 2001. TeliaSonera höjde priset till 300 kronor från den 26 mars 2002. Anslutningsavgiften har uppgått till 476 kronor. Bindningstiden har varit tolv månader. Anslutningsavgiften har varit föremål för kampanjerbjudanden av olika slag.

text: 30. Operatörer som utöver TeliaSonera erbjöd ADSL-tjänster var i april 2002 Bostream, Telenordia, Spray, Rix Telecom och Tiscali. Samtliga operatörer använder sig av TeliaSoneras accessnät för att tillhandahålla ADSL-anslutningar till konsumenter och erlägger avgifter till TeliaSonera.

text: 31. Utvecklingen av antalet ADSL-abonnemang mellan utgången av åren 2000 och 2002 är följande.

text: 32. Antalet ADSL-kunder hos TeliaSonera har ökat från ca [---] vid utgången av år 2000 till ca [---] vid utgången av år 2002. Antalet ADSL-kunder hos andra operatörer som erbjudit ADSL-tjänster har under motsvarande tidsperiod ökat från ca 5 000 till 100 000. Under 2001 ökade antalet ADSL-kunder hos TeliaSonera med hela [---]. Ökningen hos konkurrerande ADSL-operatörer var under 2001 däremot betydligt mindre och uppgick till endast 40 000. Av det totala antalet ADSL-kunder svarade TeliaSonera för närmare [---] procent vid utgången av 2002.

text: 33. Bostream hade vid utgången av år 2002 ca 60 000 ADSL-kunder, varav 55 000 hade den ADSL-tjänst med högre överföringskapacitet som bolaget var ensamt om att tillhandahålla. Efter TeliaSonera var således Bostream den näst största ADSL-operatören. Vid utgången av 2002 svarade Bostream för mer än hälften av de ADSL-anslutningar som andra operatörer än TeliaSonera tillhandahöll hushåll.

text: 34. Det bör noteras att Bostream fram till hösten 2003 har haft ett särskilt avtal med TeliaSonera och samtidigt erbjudit högre överföringshastighet än andra operatörer som använt sig av TeliaSoneras accessnät för att tillhandahålla ADSL-anslutningar till konsumenter.

text: Lokala anslutningsformer

text: Kabel-tv-anslutning

text: 35. Den som har tillgång till kabel-tv kan få tillgång till en fast anslutning till Internet. Tjänsten erbjuds endast i de fastigheter där kabel-tv-nät redan finns och har anpassats för Internettrafik, dvs. vanligtvis i flerfamiljshus. För denna typ av bredbandsanslutning är konsumenten, till skillnad från ADSL-anslutning, beroende av att fastighetsägaren tecknat avtal med kabel-tv-operatören om att tillhandahålla Internetanslutning. Dessutom måste i de flesta fall inve-

text: steringar i kabel-tv-nätet ske för uppgradering och returaktivering vilket möjliggör dubbelriktad kommunikation. Ett hinder för en sådan uppgradering är att en fastighetsägare måste ge sitt godkännande och kan behöva göra investeringar. Kapaciteten i anslutningen motsvarar ungefär den som erbjuds med ADSL, dvs. 0,5 Mbit/s.

text: 36. I Sverige fanns under perioden 1999–2003 tre större kabel-tv-operatörer; TeliaSonera, UPC Sverige AB (nedan UPC) och Tele2 av vilka TeliaSonera var störst.

text: 37. Kabel-tv-bolaget inom TeliaSonera, Com Hem, var fram till juni 2003 ett helägt dotterbolag som sedan hösten 1999 erbjudit Internetanslutning via sitt kabeltv-nät. En övervägande del av företagets anslutningar finns i Stockholm, Göteborg och Malmö. I september 2003 var Com Hems nät returaktiverat för Internetanslutning för [---] hushåll. I början av 2003 hade ca [---] hushåll ingått avtal med Com Hem om Internetanslutning. I början av 2000 uppgick antalet hushållsabonnenter till ca 3 000. Den 1 september 1999 var Com Hems månadsavgift 160 kronor. Den 1 april 2001 höjdes avgiften till 236 kronor, ett pris som har varit gällande fram till och med år 2003. I september 2002 breddade Com Hem sitt utbud och lanserade en kompletterande variant med högre kapacitet än 0,5 Mbit/s och till en högre avgift per månad, ca 280 kronor. Priset för denna höghastighetstjänst har varit gällande till och med år 2003.

text: 38. UPC är enbart verksamt i Storstockholmsområdet. UPC bildades 1985, under namnet StjärnTV, av tre kommunala bostadsbolag – Familjebostäder, Svenska Bostäder och Stockholmshem. UPC ingår sedan augusti 1999 i United Pan- Europe Communications. Företaget erbjuder kabel-tv och bredbandsanslutning till Internet. Antalet hushåll som har kunnat erbjudas UPC:s bredbandsanslutning (men som inte nödvändigtvis har ingått avtal med UPC om sådana tjänster) uppgick i december 1999 till 250 000 hushåll och i december 2002 till drygt [---] hushåll. I december 1999 uppgick antalet hushåll som ingått avtal med UPC om Internetanslutning till ca 5 000. I december 2002 var antalet hushållsabonnenter ca [---]. I februari år 2000 kostade UPC:s Internettjänst 160 kronor. I januari 2001 kostade tjänsten 183 kronor och från hösten samma år steg priset till 199 kronor. I januari 2002 kostade tjänsten 236 kronor och i januari 2003 steg priset till 280 kronor.

text: 39. Tele2 AB erbjuder bland annat fast och mobil telefoni samt Internettjänster till över 17 miljoner kunder i drygt 20 länder. Tele2:s omsättning för 2002 uppgick till drygt 31 miljarder kronor. Företaget erbjuder i Sverige även kabel-tvtjänster och Internettjänster under namnet Kabelvision. Kabelvisions nät finns i tätorter. En helt övervägande del av abonnenterna bor i flerfamiljshus.

text: Antalet anslutna kabel-tv-abonnenter uppgick i januari 2003 till ca [---]. För att företaget skall kunna använda nätet för att tillhandahålla Internetanslutning måste investeringar genomföras för att införa s.k. returaktivering av förbindelsen. Kabelvision började returaktivera nätet under år 1998. Mindre än [---] procent av Kabelvisions abonnenter hade i september 2003 tillgång till en returaktiverad anslutning. Antalet kunder som hade tecknat abonnemang var betydligt färre. Månadsavgiften för Kabelvisions Internetanslutning uppgick vid lanseringen av tjänsten den sista juni 2001 till 156 kronor. Därefter har priset höjts till 200 kronor.

text: 40. År 2003 hade drygt 900 000 hushåll tillgång till kabel-tv-nät som förberetts för Internetanslutning. Av detta antal svarade TeliaSonera för drygt 60 procent. Antalet kunder med Internetanslutning via kabel-tv-nät uppgick till ca 150 000 varav TeliaSonera svarade för [---].

text: LAN-anslutning

text: 41. Vid Internetanslutning via LAN anläggs ett nytt nät som knyter ihop lägenheter och lokaler i en fastighet, hus och hela bostadsområden. LAN finns företrädesvis i flerbostadshus i större och medelstora städer. Kapaciteten är ofta upp till 10 Mbit/s och kan uppgraderas till 100 Mbit/s. Denna form av anslutning ger lika hög överföringskapacitet i båda riktningarna.

text: 42. Ett LAN måste förbindas med andra nät för att få kontakt med Internet. LAN kopplas vanligen till områdes- eller stadsnät, som i sin tur ansluts till en operatörs eller flera operatörers nät. Genom att bredband via LAN förutsätter nyinvesteringar i såväl fastighetsnät som ytterligare en krets av nät är de förbundna med högre anläggningskostnader än t.ex. ADSL och anpassning av kabel-tv-nät.

text: 43. En LAN-anslutning förutsätter att fastighetsägaren tecknar avtal med en bredbandsoperatör om utbyggnad och drift av nätet. Kostnaden för en konsument som på egen hand vill ansluta sig till ett stadsnät är normalt så hög att detta, om det ens förekommer, torde ske endast i mycket begränsad utsträckning.

text: 44. Bredbandsbolaget erbjuder Internetanslutning via LAN till boende i flerfamiljsfastigheter och småföretag. Bredbandsbolaget ingår ramavtal med fastighetsägare som har ett nät i sin fastighet vilket ger möjligheten för privatpersoner att bli abonnenter. Antalet hushåll som har kunnat erbjudas Bredbandsbolagets anslutning uppgick i december 2000 till knappt 50 000, i

text: december 2002 till knappt 260 000 hushåll och i december 2003 till cirka 305 000. Antalet hushåll som ingått avtal med Bredbandsbolaget om Internetanslutning uppgick i december 2000 till ca 6 800, i december 2002 till ca 92 000 och i december 2003 till ca 128 000.

text: 45. En annan aktör som erbjuder LAN-anslutning är TeliaSonera.

text: Andra anslutningsformer

text: 46. Andra anslutningsformer är via elnät samt olika typer av radionät. Användningen av dessa tekniker har karaktär av försöksverksamhet och antalet abonnenter som utnyttjar dessa anslutningsformer uppskattas av Konkurrensverket till färre än 5 000.

text: 47. Fast anslutning via satellit erbjuds också och är en teknik under utveckling som kan komma att efterfrågas av i första hand användare i glesbygd. Anslutning till Internet via satellit finns dels enkelriktad i kombination med uppringd anslutning, dels dubbelriktad. Dubbelriktad satellitbaserad anslutning är avsevärt dyrare än övriga anslutningsformer utan att tillföra motsvarande ökning i överföringskapacitet.

text: Tillträde till fast accessnät TeliaSoneras accessnät – rikstäckande

text: Allmänt

text: 48. TeliaSonera erbjuder andra operatörer tillträde till sitt accessnät på tre olika sätt: fullt tillträde, delat tillträde eller genom rena återförsäljarprodukter som kräver liten förädling för vidareförsäljning till slutanvändare, t.ex. Skanova Bredband ADSL. Som kommer att utvecklas nedan kännetecknas fullt och delat tillträde bl.a. av att operatören måste göra betydande investeringar av olika slag för att kunna erbjuda bredbandsanslutningar till konsumenter.

text: Fullt och delat tillträde

text: 49. Med fullt tillträde menas att en operatör hyr ledningen mellan telefonstationen och slutkunden av TeliaSonera. Operatören kan då fullt förfoga över förbindelsen och erbjuda telefoni, bredband eller annan tjänst. Operatören måste vidare investera i teknisk kopplingsutrustning i den telestation som är närmast abonnenten. Operatören måste sedan upprätta en förbindelse mellan telestationen och ett annat nät för vidare förmedling av slutkundens trafik, t.ex. telefonsamtal eller Internettrafik.

text: 50. Med delat tillträde menas att en operatör delar ledningen mellan telestationen och slutkunden med TeliaSonera. Operatören hyr i allmänhet den del av överföringskapaciteten som inte används till telefoni och kan där erbjuda bredband eller annan tjänst inom ramen för ledningens fysiska kapacitet. I

text: likhet med vad som gäller för fullt tillträde måste operatören investera i teknisk kopplingsutrustning i telestationen och upprätta en förbindelse mellan den telestationen och ett annat nät än TeliaSoneras för vidare förmedling av trafiken.

text: 51. TeliaSonera började lansera tjänster om tillträde i mars 2000. Sedan den 2 januari 2001, är TeliaSonera till följd av reglerna i den s.k. LLUB-förordningen , skyldigt att bevilja andra operatörer varje rimlig begäran om tillträde till sitt accessnät. I mars 2001 offentliggjorde TeliaSonera ett referenserbjudande för de typer av tjänster som avses i LLUB-förordningen.

text: 52. Post- och telestyrelsen (PTS) granskade under år 2001 huruvida TeliaSoneras villkor för tillträde till accessnätet var i överensstämmelse med de skyldigheter som följer av LLUB-förordningen. Vid granskningen fann PTS att Telia- Soneras pris för tillträde inte var kostnadsorienterat och behövde sänkas. Den 1 december 2001 sänkte TeliaSonera priset för tillträde med ca 35 procent.

text: 53. TeliaSonera har sedan referenserbjudandet offentliggjordes tillämpat priset 50 kronor per månad för delat tillträde. För att en operatör skall kunna erbjuda Internetanslutning med en kapacitet som motsvarar ADSL tillkommer flera nödvändiga kostnader. Som redan nämnts tillkommer kostnader för investering i teknisk utrustning i telestationen. Vidare måste operatören upprätta en förbindelse mellan telestationen och ett annat nät för vidare förmedling av slutkundens trafik, t.ex. Internettrafik. Operatören måste således ha tillgång till ett annat anslutande nät. Dessutom uppkommer engångs- och månadskostnader till TeliaSonera för samlokalisering i samband med delat tillträde samt startkostnad. Enligt referenserbjudandet för samlokalisering debiteras exempelvis 8 800 kronor för utarbetande av offert och 4 400 kronor i etableringsavgift samt löpande inplacerings- och energiavgifter. Startkostnaden för delat tillträde uppgår enligt referenserbjudandet till 1 100 kronor per anslutning.

text: 54. PTS har konstaterat att andra operatörer ansett att TeliaSoneras prissättning varit affärsmässigt omöjlig på grund av många olika avgifter, svårighet att få information och långa leveranstider. Sedan TeliaSonera började erbjuda tillträde till sitt accessnät har endast ett fåtal tillträden skett fram till utgången av år 2002. Av en rapport från Europeiska kommissionen framgår att de flesta operatörer ansett att TeliaSoneras priser och villkor inte gett en tillräck-

text: lig vinstmarginal för dem och att detta varit ett av de huvudsakliga skälen till det låga antalet tillträden.

text: 55. Sedan slutet av 2002 har försäljningen av tillträde genom LLUB ökat. Lägre priser på sådan teknisk utrustning och IP-kapacitet, som operatörerna måste stå för själva, har gjort att det finns förutsättningar att bedriva verksamhet. Sänkta samlokaliseringskostnader och de höjda priserna på slutkundsmarknaden under 2003 torde också ha påverkat möjligheterna att bedriva verksamhet och bidragit till försäljningsökningen.

text: Tillträde genom återförsäljarprodukter – ADSL

text: 56. TeliaSonera erbjuder vidare andra operatörer tillträde till sitt accessnät genom tjänsten Skanova Bredband ADSL eller motsvarande tjänst. I jämförelse med TeliaSoneras tjänster om fullt eller delat tillträde har sådana återförsäljartjänster svarat för en helt övervägande del. Antalet ADSL-kunder hos TeliaSoneras konkurrenter som har ingått avtal om återförsäljartjänster för ADSL har ökat från 5 000 vid utgången av år 2000 till 100 000 vid utgången av år 2002. Det totala antalet anslutningar som TeliaSoneras konkurrenter har ingått avtal om via fullt eller delat tillträde har under samma period ökat från några hundra till närmare 8 000. Återförsäljartjänster för ADSL innebär att operatörer utan eget fast accessnät kan tillhandahålla Internetanslutning med ADSL-teknik till hushåll. Tjänsten tillhandahålls på den rikstäckande marknaden. Till skillnad från fullt eller delat tillträde innebär tjänsten att en operatör inte kan använda sitt eget nät för Internettrafik och heller inte själv förädla och differentiera sin produkt mot slutkund.

text: 57. Tjänsten Skanova Bredband ADSL introducerades i augusti 2000 till ett pris av [---] kronor per månad och anslutning. Månadsavgiften höjdes den 1 juli 2001 till [---] kronor och är alltjämt oförändrad.

text: 58. TeliaSonera har dessutom debiterat installationsavgift mot operatör för varje anslutning. Installationsavgiften för flertalet operatörer som TeliaSonera har ingått avtal med har uppgått till [---] kronor per anslutning.

text: 59. Bostream (då Bonet) ingick den 25 april 2000 avtal med TeliaSonera om en grossisttjänst för ADSL. Priset var [---] kronor per månad. Den 29 maj 2002 tecknades ett nytt avtal som innebar att priset blev [---] kronor per månad för beställningar gjorda efter den 10 juni 2002. För beställningar gjorda före detta

text: datum höjdes priset successivt för att bli [---] kronor per månad från och med den 1 augusti 2003.

text: 60. Telenordia tecknade den 21 december 2000 avtal med TeliaSonera om Skanova Bredband ADSL. Priset var [---] kronor per månad. Enligt avtalet höjdes priset den 29 juni 2001 till [---] kronor per månad att tillämpas från den 1 januari 2002.

text: 61. Tele2 kontaktade TeliaSonera i januari 2001 för grossisttjänst för ADSL. I början av mars 2001 lämnade TeliaSonera en prisindikation till Tele2 avseende Skanova Bredband ADSL. Priset var [---] kronor per månad fram till den 31 mars 2001, därefter [---] kronor per månad. Tele2 tecknade avtal med TeliaSonera avseende Skanova Bredband ADSL den 23 maj 2002 till priset [---] kronor per månad.

text: 62. Spray, Tiscali och Rix Telecom kontaktade TeliaSonera under hösten 2001 för att teckna avtal om Skanova Bredband ADSL. Avtal tecknades den 20 februari 2002 till priset [---] kronor per månad.

text: 63. TeliaSonera erbjöd rabatter vid stora volymer. För Telenordia var den högsta rabatten fram till den 31 december 2001 [---] % och därefter [---] %. I avtalen med Tele2, Spray, Tiscali och Rix Telecom var den högsta möjliga rabatten [--- ] %. För samtliga dessa gällde att högsta möjliga rabatt erhölls på den del av volymen som översteg [---] anslutningar. Den genomsnittliga rabatten vid 100 000 anslutningar var i Telenordias avtal ca [---] % och i avtalen med Tele2, Spray, Tiscali och Rix Telecom ca [---] %. Bostream erhöll [---].

text: Andra accessnät

text: 64. Andra accessnät är satellitbaserade nätverk, elnät och olika typer av radionät. Användningen av dessa nät har fortfarande karaktär av försöksverksamhet och har inte fått någon nämnvärd utbredning i landet.

text: 65. Ingen operatör erbjuder tillträde till ett fast rikstäckande accessnät. I den mån tillträde erbjuds, är näten lokala.

text: 66. Utöver TeliaSonera finns således inte någon operatör som erbjuder tillträde i grossistledet till ett rikstäckande fast accessnät.

text: 67. Ett alternativ till att erhålla tillträde till TeliaSoneras accessnät vore att investera i ett eget accessnät. Det är emellertid förenat med betydande kostnader att anlägga fasta accessnät som förbinder abonnenter med ett transportnät.

text: Exempelvis uppkommer betydande kostnader för kablage, kanalisation och arbete. Tillgången till kanalisation är begränsad. Vid nyinvestering i ett fast accessnät måste i stor utsträckning ny kanalisation etableras. Möjligheten att anlägga kanalisation försvåras av krav på tillstånd och markrättigheter av olika slag.

text: Marginal mellan TeliaSoneras slutkunds- och grossistpris

text: 68. Marginalen i detaljistledet för TeliaSoneras grossisttjänst för ADSL bestäms som skillnaden mellan TeliaSoneras slutkundspris och TeliaSoneras grossistpris. I tabellen nedan redovisas marginalen i kronor för singelkunder respektive för gruppavtalskunder, här exemplifierat med medlemmar i Villaägarnas riksförbund. Avtalade grossistpriser redovisas i bilaga 1. Marginaler redovisas i bilaga 2.

text: Marginaler beräknade på prislista för Skanova Bredband ADSL

text: 69. Av tabellen framgår att marginalerna varierat kraftigt över tiden och periodvis till och med varit negativa.

text: 70. Den prisindikation som TeliaSonera gav Tele2 i mars 2001 innebar en månadsavgift på [---] kronor under mars 2001 för att därefter höjas till [---] kronor. Slutkundspriset för singelkunder var vid denna tidpunkt 200 kronor per månad och för gruppavtalskunder 160 kronor per månad. Det innebar en marginal för singelkunder om [---] kronor per månad under mars 2001 och

text: därefter [---] kronor per månad. För gruppavtalskunder var marginalen [---] kronor per månad under mars 2001 och därefter [---] kronor per månad.

text: 71. Spray, Tiscali och Rix Telecom kontaktade TeliaSonera under hösten 2001. De som kontaktade TeliaSonera vid denna tidpunkt fick beskedet att priset för Skanova Bredband ADSL var [---] kronor per månad. Slutkundspriset för singelkunder var vid denna tidpunkt 260 kronor per månad och för gruppavtalskunder 160 kronor per månad. Det innebar att marginalen för singelkunder var [---] kronor per månad och för gruppavtalskunder [---] kronor per månad.

text: 72. Även marginalen beräknad på de avtalade grossistpriserna har varierat över tiden och periodvis varit negativa, vilket framgår av bilaga 2.

text: Kostnader i detaljistledet

text: 73. TeliaSoneras genomsnittliga kostnader för att tillhandahålla ADSL under 2002 uppgick till [---] kronor per månad för singelkunder och till [---] kronor per månad för gruppavtalskunder.

text: 74. Vid en abonnentstock om 300 000 kunder kan kostnaden för singelkunder beräknas uppgå till närmare [---] kronor per månad och för gruppavtalskunder till ca [---] kronor. På längre sikt, när hänsyn tas till skal- och samproduktionsfördelar, kan månadskostnaden för singelkunder beräknas till närmare [---] kronor medan kostnaden för gruppavtalskunder skulle uppgå till omkring [---] kronor.

text: Utveckling av grunderna för talan

text: Tillämpning av

text: 19 § konkurrenslagen

text: (KL)

text: 75. Av

text: 19 §

text: KL framgår att missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på marknaden är förbjudet. Sådant missbruk kan bl.a. bestå i oskälig prissättning.

text: Dominerande ställning

text: 76. För att ett förfarande skall omfattas av förbudet i

text: 19 §

text: KL krävs att företaget har en dominerande ställning på marknaden. En dominerande ställning kännetecknas av att ett företag har en stark ekonomisk ställning som gör det möjligt för företaget att hindra att effektiv konkurrens upprätthålls på en relevant marknad genom att medge företaget att i avsevärd utsträckning

text: agera oberoende av sina konkurrenter och kunder och i sista hand konsumenterna.

text: 77. En dominerande ställning grundas i regel på ett flertal omständigheter som, tagna var för sig, inte nödvändigtvis behöver vara avgörande. Särskilt viktig är dock - företagets marknadsandel på den relevanta marknaden, - konkurrerande företags marknadsandelar, - finansiell styrka, - inträdeshinder till marknaden, - tillgången till insatsvaror, patent och andra immaterialrättigheter, teknologi och annan kunskapsmässig överlägsenhet. Det finns dock inga absoluta kriterier för bedömningen av om ett företag har en dominerande ställning, utan varje fall måste bedömas för sig.

text: 78. En marknadsandel om 50 procent skapar en presumtion för att ett företag har en dominerande ställning.

text: Relevanta marknader

text: 79. För att bestämma om ett företag har en dominerande ställning måste den relevanta marknaden fastställas, dvs. den eller de marknader som berörs av det påtalade förfarandet.

text: 80. Europeiska kommissionens tillkännagivande om definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning ger vägledning när den relevanta marknaden skall fastställas.

text: 81. Avgränsningen av en relevant marknad sker genom en bestämning av dels produktmarknaden, dels den geografiska marknaden. Syftet med att definiera både en produkt- och en geografisk marknad är att identifiera de faktiska konkurrenter till de berörda företagen som är i stånd att begränsa deras beteende och hindra dem från att agera oberoende av ett effektivt konkurrenstryck.

text: 82. Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter som köparna anser vara utbytbara, dvs. sådana produkter som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilken konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: 83. Såvitt gäller avgränsning av relevant marknad inom telesektorn har kommissionen i ett tillkännagivande, här benämnt tillkännagivandet om tillträdesavtal, bl.a. förklarat hur konkurrensreglerna kommer att tillämpas inom alla de sektorer som deltar i tillhandahållandet av nya tjänster, särskilt när det gäller tillträde till nät.

text: 84. Av tillkännagivandet om tillträdesavtal framgår att kommissionen utgår från den syn på avgränsningen av relevanta marknader som anges i tillkännagivandet om definitionen av relevanta marknader. Kommissionen anger emellertid några grundläggande principer som är av särskild betydelse för telesektorn och understryker samtidigt att vid bedömningen av de relevanta marknaderna är det nödvändigt att se på utvecklingen på marknaden på kort sikt. Vidare konstateras att det inom telesektorn finns minst två slags relevanta marknader som måste beaktas. Den ena är marknaden för tjänster till slutanvändare. Den andra är marknaden för den infrastruktur som behövs för att tillhandahålla dessa tjänster till slutanvändarna, t.ex. det fysiska nätet. I det enskilda fallet kommer det att bli nödvändigt att definiera de relevanta marknaderna för tillträde samt tjänstemarknaderna.

text: 85. TeliaSonera erbjuder konsumentprodukterna Telia ADSL Bredband respektive Telia Gruppanslutning Bredband. En berörd marknad innefattar därför de bredbandsanslutningar som erbjuds konsumenter – slutkundsmarknaden. TeliaSoneras återförsäljarprodukter för ADSL ger andra operatörer tillträde till TeliaSoneras accessnät. En annan berörd marknad i målet är därför mark-

text: naden för återförsäljarprodukter för ADSL – grossistmarknaden. Dessa marknader är integrerade med varandra.

text: Slutkundsmarknaden – relevant produktmarknad

text: 86. Hushållen i Sverige efterfrågar tjänsten anslutning till Internet. För att tillgodose denna efterfrågan erbjuder marknadsaktörerna Internetanslutning i form av uppringd anslutning inbegripet ISDN samt olika former av bredbandsanslutningar.

text: 87. En bredbandsanslutning medger att mer information kan skickas snabbare än med uppringd anslutning. Den som laddar ned filer med musik, filmer eller programvaror behöver inte vänta lika länge som vid uppringd anslutning. Uppringd anslutning ger en överföringskapacitet om 56 kbit/s, i praktiken dock vanligen lägre. Den tid det tar att hämta en fil på 100 MB, t.ex. en uppdatering av datorns operativsystem, uppgår vid en överföringshastighet om 56 kbit/s till knappt 4 timmar. Med en bredbandsanslutning med hastigheten 0,5 Mbit/s tar samma fil drygt 25 minuter att hämta. En stor andel av konsumenterna uppfattar bredbandsanslutningens ständiga uppkoppling som positiv därför att de slipper en uppringningsprocedur som tar lång tid.

text: 88. Bredbandsanslutning till Internet har ett betydligt högre tjänsteinnehåll än uppringd anslutning. Substitutionen mellan de båda produkterna begränsas av ett flertal faktorer som redogjorts för ovan. Bredbandsanslutning är således inte utbytbar mot uppringd anslutning, dvs. de ingår inte i samma relevanta produktmarknad.

text: 89. I nästa steg skall analyseras i vilken utsträckning olika former av bredbandsanslutningar kan anses utbytbara med varandra. Som beskrivits ovan är anslutning till Internet möjlig via ADSL, kabel-tv-nät, LAN samt satellitnät. Dessa bredbandsanslutningar marknadsförs till enskilda konsumenter. Skillnader i pris- och överföringskapacitet är viktiga faktorer för att bedöma utbytbarheten mellan olika anslutningsformer. Det kan dock konstateras att inget entydigt samband finns mellan tjänsternas överföringskapacitet och priserna. När det gäller skillnader i överföringskapacitet kan konstateras att bredbandsanslutning via LAN i och för sig medger en överföringskapacitet som överstiger den som gäller för anslutningar via ADSL och kabel-tv. Emellertid har skillnader i kapacitet under de senaste åren mellan ADSL, kabel-tv och LAN inte haft någon avgörande betydelse för konsumenternas efterfrågan.

text: 90. I produkt- och prismässigt hänseende får bredbandsanslutning via ADSL, kabel-tv-nät samt LAN följaktligen anses tillhöra samma relevanta produktmarknad.

text: 91. När det gäller bredbandsanslutningar via kabel-tv-nät och LAN kan konstateras att dessa nät inte är rikstäckande. För båda dessa anslutningsformer gäller att de i jämförelse med ADSL förekommer inom ett begränsat antal orter och att det dessutom krävs tillstånd och investeringar hos fastighetsägare i den mån uppgradering av kabel-tv-nätet inte redan vidtagits och LAN inte redan uppförts för att dessa anslutningsformer skall vara möjliga substitut för ADSL vid en liten men varaktig ökning av de relativa priserna för ADSL-anslutningar. Konsumenter med ADSL-anslutningar kan med andra ord inte byta till en bredbandsanslutning via kabel-tv-nät eller LAN med mindre än att anslutningen finns indragen i bostaden.

text: 92. När det gäller anslutning till Internet via satellit har denna lösning varit alltför dyr för de flesta hushåll. Den relevanta produktmarknaden skall därför inte omfatta satellitbaserad Internetanslutning. Samma bedömning görs för Internetanslutning via elnät samt olika typer av radionät.

text: Slutkundsmarknaden – relevant geografisk marknad

text: 93. TeliaSonera tillhandahåller ADSL-anslutningar till hushåll i Sverige. TeliaSoneras utbyggnadstakt av ADSL har varit snabb. Utbyggnaden är ytterst baserad på företagets accessnät som når i princip alla hushåll, dvs. är rikstäckande. Dessutom är priset för ADSL-anslutningar såvitt gäller singelkunder oberoende av var konsumenten är bosatt. TeliaSonera har uppgett att i början av 2003 kunde bredbandsanslutningar via ADSL levereras till 75 procent av hushållen i Sverige.

text: 94. Den relevanta geografiska marknaden är med hänsyn till det sagda nationell och omfattar hela Sverige.

text: Slutkundsmarknaden – sammantagen bedömning

text: 95. På den relevanta marknaden erbjuds bredbandsanslutningar som baseras på anslutningsformerna ADSL, kabel-tv-nät och LAN. Den geografiska dimensionen i produkterna ger ADSL ett försteg framför anslutningar via kabel-tv och LAN. Utanför tätorter saknas i princip konkurrens till ADSL.

text: 96. Utöver TeliaSonera har det varit några operatörer som tillhandahållit ADSLanslutningar i riket, om än i mindre omfattning. Dessa operatörer skulle, om marginalen varit tillräcklig, ha kunnat utöva ett konkurrenstryck mot TeliaSonera. I och med att det är TeliaSonera som kontrollerar utbyggnaden av ADSL har detta konkurrenstryck varit begränsat. Vidare har utbyggnaden av antalet möjliga anslutningar skett i den takt TeliaSonera beslutat om nödvändiga investeringar.

text: 97. När det gäller bredbandsanslutningar via kabel-tv-nät och LAN har konstaterats att dessa nät är lokala och finns i större orter. Oavsett om ett begränsat antal orter skiljs ut, där det funnits en viss konkurrens, har denna varit begränsad eftersom Com Hem – den största kabel-TV-operatören – ingått i TeliaSonera-koncernen.

text: 98. Mot bakgrund av det ovan sagda har TeliaSonera haft en stark ställning på slutkundsmarknaden. Enligt Konkurrensverkets mening är det inte nödvändigt att för det förfarande som här prövas slå fast att dominans föreligger på denna marknad.

text: Grossistmarknaden – relevant marknad

text: 99. För att kunna leverera bredbandsanslutning till konsumenter på den rikstäckande slutkundsmarknaden krävs ett accessnät. TeliaSonera är det enda företag som har ett rikstäckande accessnät.

text: 100. Ett alternativ för konkurrenter som efterfrågar tillträde till TeliaSoneras accessnät vore att investera i egen fast infrastruktur. Andra företag än TeliaSonera har hittills anlagt nya accessnät i mycket begränsad omfattning. Det är då fråga om nät som begränsar sig till en ort eller en stadsdel och som enbart ansluter vissa fastigheter. Kostnaderna och problemen med att anlägga nya nät är betydande.

text: 101. Det kan mot den bakgrunden ifrågasättas i vilken utsträckning en konkurrent som vill erbjuda tjänster på den rikstäckande slutkundsmarknaden skulle kunna använda annan fast infrastruktur. Det är endast ett begränsat antal nätägare som erbjuder tillträde till sina lokala nät. Ett hinder är, om sådana nät sammantaget skulle vara utbredda, att operatören måste träffa tillträdesavtal med ett stort antal nätägare. Detta ökar transaktionskostnaderna och därmed även kostnaderna för att träda in på marknaden. Ytterligare ett hinder är att näten är av olika teknisk beskaffenhet vilket ger upphov till högre kostnader för bl.a. kundservice och felsökning jämfört med de kostnader som uppstår när operatören använder ett och samma nät för att erbjuda tjänster åt slutkunder.

text: 102. Som redovisats i punkt 48 upplåter TeliaSonera sitt accessnät genom fullt eller delat tillträde samt genom återförsäljarprodukter, t.ex. Skanova Bredband ADSL. I samma punkt har även konstaterats att fullt eller delat tillträde med hänsyn till tilläggskostnader av olika slag väsentligen skiljer sig från Skanova Bredband ADSL. Det kan därför konstateras att dessa tillträdes-

text: tjänster inte är utbytbara mot TeliaSoneras återförsäljarprodukt Skanova Bredband ADSL eller motsvarande.

text: 103. Mot bakgrund av det ovan anförda avgränsas den relevanta grossistmarknaden till marknaden för återförsäljarprodukter för ADSL i Sverige.

text: Dominerande ställning – grossistmarknaden

text: 104. Det är endast teoretiskt möjligt att anlägga ett nytt rikstäckande fast accessnät. Andra tekniska lösningar, förutom tillträde till TeliaSoneras accessnät, kan i framtiden förväntas få större utbredning även om detta inte kommer att ske under de närmaste åren. Sådana lösningar skulle kunna vara trådlösa accessnät, digitala sändningsnät samt eldistributionsnät.

text: 105. Det finns inget faktiskt eller potentiellt alternativ för tillträde till TeliaSoneras accessnät. Sålunda har TeliaSonera 100 procent av den relevanta grossistmarknaden och följaktligen en dominerande ställning.

text: Missbruk av dominerande ställning Allmänt om missbruk och marginalklämning

text: 106. Missbruk av dominerande ställning omfattar sådana beteenden av ett företag med dominerande ställning som kan påverka strukturen på en marknad där konkurrensen redan är försvagad just till följd av det ifrågavarande företagets existens och som, genom att andra metoder används än sådana som räknas till normal konkurrens om varor och tjänster på grundval av de ekonomiska aktörernas transaktioner, medför att hinder läggs i vägen för att den på marknaden ännu existerande konkurrensen upprätthålls och utvecklas.

text: 107. Frågan om missbruk föreligger avgörs efter en bedömning av de särskilda omständigheterna i varje enskilt fall. Generellt kan sägas att ett dominerande företag har ett särskilt ansvar för att dess agerande på marknaden inte

text: hämmar eller begränsar konkurrensen. Ett dominerande företag som har i det närmaste monopolställning har ett än större ansvar.

text: 108. Marginalklämning är ett exempel på missbruk som prövats inom EG-rätten. Den formen av missbruk kan förekomma genom t.ex. ett beteende på den dominerande marknaden som har verkningar på andra marknader än den som domineras.

text: 109. Marginalklämning uppkommer när ett vertikalt integrerat företag som TeliaSonera, som är dominerande på grossistmarknaden, prissätter grossistrespektive slutkundsprodukterna på ett sådant sätt att a) dominanten inte får täckning för sina tillkommande kostnader för försäljning av slutkundsprodukterna eller b) ett någorlunda effektivt konkurrerande företag inte får tillräcklig marginal för att kunna verka på slutkundsmarknaden. Utgångspunkten för bedömningen är det grossistpris som dominanten debiterar sina konkurrenter på slutkundsmarknaden.

text: 110. Marginalklämning gäller följaktligen marginalen mellan slutkunds- och grossistpriset och inte prisnivån på någondera tjänsten som sådan.

text: 111. Marginalklämning åstadkoms genom korssubventionering. Genom att höja grossistpriset och låta slutkundspriset vara oförändrat ökar konkurrenternas kostnader samtidigt som deras marginaler minskar. Detta påverkar emellertid inte den totala marginalen för det dominerande företaget som, till skillnad från sina konkurrenter på slutkundsmarknaden, har förutsättningar att

text: bedriva vinstgivande verksamhet. Det saknar med andra ord betydelse i vilket led ett vertikalt integrerat företag åstadkommer sin vinstmarginal.

text: Marginalklämning mellan grossist- och slutkundsprodukten 112. I punkt 74 anges att månadskostnaden på längre sikt kan beräknas uppgå till [---] kronor för singelkunder och [---] kronor för gruppavtalskunder.

text: 113. I tabellen nedan visas marginalen i kronor för de två kundkategorierna singel- och gruppavtalskunder, kostnaden i detaljistledet på längre sikt för TeliaSonera för respektive kundkategori samt skillnaden mellan marginalen och kostnaden i detaljistledet. Marginalen har beräknats och redovisats under punkt 68. Inom parentes visas även marginal och skillnad mellan marginal och kostnad i detaljistledet med den rabatt en operatör skulle ha fått vid en volym om 100 000 abonnenter, ca [---]. Det skall understrykas att ingen operatör har varit berättigad till denna rabatt.

text: 114. Som framgår av tabellen översteg TeliaSoneras kostnader i detaljistledet den redovisade marginalen för singelkunder mellan september 2000 och mars 2002. För kategorin gruppavtalskunder översteg kostnaden i detaljistledet med betydande belopp marginalen mellan augusti 2000 och januari 2003. För

text: att differensen mellan marginalen och kostnaden i detaljistledet för gruppavtalskunder inte skulle ha varit negativ efter januari 2003 krävs volymer på över 100 000 anslutningar.

text: 115. Den prisindikation som TeliaSonera gav Tele2 i mars 2001 innebar marginaler som var mindre än TeliaSoneras kostnader i detaljistledet, både för singelkunder och för gruppavtalskunder.

text: 116. Det besked som Spray, Tiscali och Rix Telecom fick när de kontaktade TeliaSonera under hösten 2001 innebar en marginal för singelkunder om [---] kronor per månad och för gruppavtalskunder [---] kronor per månad. Även dessa marginaler var mindre än kostnaderna i detaljistledet, både för singelkunder och för gruppavtalskunder.

text: 117. Vad gäller marginalen baserad på de träffade avtalen framgår av bilaga 3 att denna var mindre än TeliaSoneras kostnader i detaljistledet för singelkunder från september 2000 och för gruppavtalskunder från april 2000.

text: 118. Sammanfattningsvis har TeliaSonera mellan april 2000 och januari 2003 inte kunnat få täckning för sina kostnader i detaljistledet när beräkningen tar sin utgångspunkt i de grossistpriser som TeliaSonera debiterat. Eftersom det kan antas att TeliaSoneras kostnader på längre sikt motsvarar de kostnader som ett effektivt företag skulle ha, är det uteslutet att en konkurrent skulle ha så låga kostnader i detaljistledet att detta skulle medge att konkurrenten kan bedriva verksamhet på slutkundsmarknaden med normal lönsamhet ens för singelkunder. Marginalerna för gruppavtalskunder har varit negativa. Konkurrenterna har därmed varit utsatta för marginalklämning. TeliaSonera har utnyttjat sin dominerande ställning på grossistmarknaden för att stärka sin ställning på slutkundsmarknaden. TeliaSonera har följaktligen inte iakttagit det ansvar som åvilar ett dominerande företag.

text: Förfarandets effekter, avsaknad av objektiva skäl

text: 119. Marknadsdomstolen har i flera fall uttalat sig om huruvida åtgärder som vidtagits av ett dominerande företag haft till syfte eller resultat att begränsa eller hämma rådande konkurrens eller hindra konkurrens från att utvecklas på marknaden. För att fastställa en överträdelse räcker det att visa att missbruket av företaget i dominerande ställning tenderar att inskränka konkur-

text: rensen eller, med andra ord, att beteendet har eller kan ha sådana verkningar.

text: 120. Konkurrensverket har ovan konstaterat att inte ens TeliaSonera har kunnat bedriva verksamhet med lönsamhet på slutkundsmarknaden. Enbart det förhållandet visar att TeliaSoneras prisstrategi haft till syfte att begränsa eller hindra konkurrensen på marknaden.

text: 121. Det finns ytterligare omständigheter som visar att TeliaSoneras åtgärder är ägnade att ha negativa effekter på konkurrensen.

text: 122. Sedan TeliaSonera lanserade sin ADSL-tjänst till konsumenter under 1997/98 har företaget ökat sin abonnentstock betydligt. I slutet av december 2000 hade företaget ca [---] abonnenter och övriga konkurrenter totalt ca 5 000 abonnenter.

text: 123. Under 2001, då TeliaSonera höjde grossistpriset för Skanova Bredband ADSL från [---] till [---] kronor per månad, ökade TeliaSoneras kundstock till [---] kunder medan antalet kunder hos konkurrenterna ökade till 45 000.

text: 124. Under 2002 höjde TeliaSonera sina slutkundspriser med 60 kronor per månad, vilket innebar att marginalklämningen minskade. TeliaSoneras kundstock ökade dock även under 2002 till [---] kunder, om än inte lika mycket i procent som konkurrenternas kundstock.

text: 125. En stor del av konkurrenternas kunder hade ingått avtal med Bostream. Som framgår av punkt 34 kunde Bostream under 2000 fram till hösten 2003 leverera ADSL-anslutningar med betydligt högre överföringshastighet än andra ADSL-operatörer. Övriga konkurrenter trädde in på marknaden under perioden hösten 2001–våren 2002. Incitamenten för inträde hade emellertid försämrats betydligt. Den 1 juli 2001 höjde nämligen TeliaSonera priset för tjänsten Skanova Bredband ADSL. Prisökningen uppgick till hela 35 procent. Därmed försämrades förutsättningarna betydligt för TeliaSoneras konkurrenter att bedriva verksamhet med normal lönsamhet.

text: 126. Sammantaget har TeliaSoneras prisstrategi varit ägnad att hämma konkurrensen. De marginaler som tillämpats har utgjort ett inträdeshinder på slutkundsmarknaden.

text: 127. Av marknadsdomstolens praxis framgår att ett förfarande som annars kan betecknas som ett missbruk i vissa fall kan vara acceptabelt om det tillgodoser några affärsmässigt legitima intressen. Det ankommer på TeliaSonera att lägga fram utredning som visar att den prisstrategi som bedrivits varit objektivt motiverad. Någon sådan utredning har TeliaSonera inte lagt fram.

text: 128. Sammanfattningsvis kan konstateras att TeliaSonera har tillämpat priser på grossist- respektive slutkundsmarknaden som inneburit att marginalen varit otillräcklig för att täcka TeliaSoneras egna kostnader i detaljistledet. TeliaSonera har utnyttjat sin dominerande ställning på grossistmarknaden för att stärka sin ställning på slutkundsmarknaden. TeliaSoneras agerande utgör ett missbruk av en dominerande ställning enligt

text: 19 §

text: KL.

text: Tillämpning av artikel 82 i EG-fördraget

text: 129. Av Rådets förordning 1/2003 följer att när en konkurrensmyndighet eller en nationell domstol tillämpar nationell konkurrensrätt på ett missbruk som är förbjudet enligt artikel 82 i EG-fördraget, skall de även tillämpa artikel 82. Skyldigheten innebär att tillämpningen av nationella bestämmelser inte får avvika från motsvarande tillämpning av artikel 82 i EG-fördraget.

text: 130. Artikel 82 i EG-fördraget har motsvarande innehåll som

text: 19 §

text: KL. Vad Konkurrensverket framhållit om

text: 19 §

text: KL gäller även artikel 82 i EG-fördraget.

text: 131. Artikel 82 i EG-fördraget kräver dessutom för tillämplighet att missbruket sker på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av denna. Ytterligare en förutsättning är att missbruket kan påverka handeln mellan medlemsstaterna.

text: 132. Det aktuella missbruket omfattar hela den svenska marknaden. Missbruket har alltså skett på en väsentlig del av den gemensamma marknaden.

text: 133. Av artikel 82 EG framgår att samhandelskriteriet är uppfyllt om avtalet kan påverka handeln mellan medlemsstater. Med uttrycket handel täcks all gränsöverskridande ekonomisk verksamhet. Kravet på att det skall finnas en effekt på handeln mellan medlemsstater innebär att flödet av varor och tjänster mellan minst två medlemsstater påverkas. Det är emellertid tillräckligt att handeln kan påverkas. Härmed avses att det måste vara möjligt att

text: med en tillräcklig grad av sannolikhet på grundval av ett antal objektiva rättsliga eller faktiska omständigheter, förutse att avtalet kan ha inflytande, direkt eller indirekt, faktiskt eller potentiellt, på handelsmönstret mellan medlemsstater.

text: 134. TeliaSonera har en dominerande ställning på grossistmarknaden och en stark ställning på slutkundsmarknaden. Båda marknaderna omfattar hela riket. Det förfarande som här är aktuellt ger inte operatörer tillräcklig marginal för att verka på slutkundsmarknaden och är därmed ägnat att hämma konkurrens på marknaden. Ett sådant missbruk gör det i allmänhet svårare för konkurrenter från andra medlemsstater att ta sig in på den svenska marknaden och härigenom kan handelsmönstret påverkas. Därmed finns i vart fall en potentiell påverkan på samhandeln, varför artikel 82 EG är tillämplig. Missbruket är således förbjudet enligt artikel 82.

text: Konkurrensskadeavgift

text: Uppsåt och oaktsamhet

text: 135. För att konkurrensskadeavgift skall kunna utdömas fordras enligt

text: 26 §

text: KL uppsåt eller oaktsamhet hos företaget eller hos den som handlat på företagets vägnar. Av Marknadsdomstolens praxis framgår att bedömningen av om uppsåt föreligger tar sin utgångspunkt i om företaget inte kunnat vara omedvetet om att det aktuella förfarandet hade konkurrensbegränsande syfte.

text: 136. Den marginal som TeliaSoneras konkurrenter haft för att bedriva verksamhet har inte ens medgett att TeliaSonera fått täckning för sina tillkommande kostnader för att tillhandahålla konsumenter bredbandsanslutningar via ADSL, beräknat på lång sikt.

text: 137. Mot bakgrund härav kan inte TeliaSonera ha varit omedvetet om att förfarandet hade ett konkurrensbegränsande syfte. Överträdelsen har skett uppsåtligen.

text: Avgiftens storlek

text: 138. En konkurrensskadeavgift skall enligt

text: 27 §

text: KL fastställas till lägst fem tusen kronor och högst fem miljoner kronor eller till ett högre belopp, dock inte

text: överstigande tio procent av företagets omsättning föregående räkenskapsår. Av förarbetena framgår att med omsättning avses hela företagets omsättning, utan begränsning till den produkt eller marknad som förfarandet rört.

text: 139. Vid fastställandet av avgiften skall enligt

text: 28 §

text: KL hänsyn tas till hur allvarlig överträdelsen är, hur länge den pågått och andra försvårande eller förmildrande omständigheter av betydelse för att bedöma överträdelsen. I ringa fall skall ingen avgift påföras.

text: 140. Vad först gäller frågan om överträdelsen är ringa måste understrykas att KLs syfte är enligt

text: 1 §

text: KL att undanröja och motverka hinder för en effektiv konkurrens. Enligt lagmotiven anses effektiv konkurrens föreligga när på en marknad där antalet säljare inte är för begränsat, de utbjudna produkterna inte är för differentierade, företagen inte handlar i samförstånd med varandra och inga väsentliga hinder finns för nyetablering av företag. Mot bakgrund bl.a. av TeliaSoneras dominerande ställning på marknaden för återförsäljarprodukter för ADSL, bolagets starka ställning på slutkundsmarknaden och de hinder för inträde som råder på dessa marknader kan här aktuell överträdelse inte anses ringa.

text: 141. Det missbruk som här är i fråga består av en marginalklämning som hämmar konkurrens och begränsar marknader. Marginalklämningen har varit ägnad att hämma TeliaSoneras konkurrenter från att ta sig in och kunna agera på slutkundsmarknaden. Vidare står det också klart att missbruket påverkat konkurrensen på marknaden. Därmed har TeliaSoneras dominerande ställning på marknaden för återförsäljarprodukter för ADSL vältrats över på och hämmat konkurrensen på slutkundsmarknaden.

text: 142. Vidare skall beaktas att TeliaSonera är ett vertikalt integrerat företag som har möjligheter att kontrollera sina konkurrenter på slutkundsmarknaden. TeliaSonera kan genom att bestämma utbyggnadstakt av antalet möjliga ADSL-anslutningar påverka konkurrenternas möjligheter att expandera. Under den tidsperiod som här är aktuell har TeliaSonera också försvårat för konsumenter att byta ADSL-operatör, vilket också har varit ägnat att begränsa konkurrensen på slutkundsmarknaden.

text: 143. Ytterligare en omständighet som skall beaktas är att TeliaSonera, innan bolaget erbjöd andra operatörer tillträde till accessnätet i form av ADSL-

text: anslutningar, tecknat avtal med stora grupper av konsumenter om ADSLanslutningar och därmed tagit i anspråk stora delar av slutkundsmarknaden innan det funnits reella möjligheter till konkurrens.

text: 144. Det skall även beaktas att TeliaSonera, i egenskap av innehavare av ett rikstäckande accessnät som har byggts upp under lång tid i statlig regi, har ett särskilt ansvar för att konkurrensen inte begränsas.

text: 145. Mot bakgrund av vad som ovan anförts, och med beaktande av att TeliaSonera förfogar över såväl juridisk som ekonomisk kunskap som gör det möjligt för bolaget att bedöma den olagliga karaktären av prissättningen och vilka konsekvenser den kan få från konkurrenssynpunkt, är den aktuella överträdelsen att anse som allvarlig. Med hänsyn till avgiftens funktion att vara avhållande för företaget i fråga och avskräckande för andra företag bör den, innan hänsyn tas till överträdelsens varaktighet, försvårande och förmildrande omständigheter, bestämmas till 100 miljoner kronor.

text: 146. När det gäller överträdelsens varaktighet bör följande beaktas. TeliaSonera påbörjade sin verksamhet på slutkundsmarknaden vid årsskiftet 1997/1998. I april 2000 tecknade TeliaSonera avtal med Bostream om ADSL-anslutningar till konsumenter inom vissa geografiska områden. Redan vid den tidpunkten var marginalen mellan grossistpris och slutkundspris klämd och för liten för att ens TeliaSonera skulle få täckning för sina kostnader gentemot slutkunder. Först vid utgången av januari 2003 var marginalen så stor att det fanns vissa förutsättningar för konkurrens om slutkunderna, i vart fall när hänsyn tas till de skal- och samproduktionsfördelar som ett stort företag som TeliaSonera kan tillgodogöra sig.

text: 147. Överträdelsen har således ägt rum under perioden april 2000 t.o.m. januari 2003 och får bedömas ha en medellång varaktighet. Hänsyn bör tas till detta förhållande på så sätt att avgiften ökas med 20 procent. Detta ger ett grundbelopp om 120 miljoner kronor.

text: 148. TeliaSonera har tidigare gjort sig skyldigt till överträdelser av

text: konkurrenslagen

text: . I ett fall missbrukade TeliaSonera sitt de facto-monopol som innehavare av det metallbaserade accessnätet till att planera att införa en asymmetrisk prissättning på fast telefoni för egna kunder. Missbruket har

text: påfallande likheter med marginalklämning. Mot bakgrund härav finns förutsättningar enligt 28a § andra stycket KL att höja grundbeloppet med 20 procent. 149. Sammantaget bör avgiften bestämmas till 144 miljoner kronor.

text: Motpartens inställning

text: 150. TeliaSonera har bestritt att företaget skulle ha gjort sig skyldigt till missbruk av dominerande ställning.

text: Bevisuppgift

text: 151. En stor del av sakomständigheterna i ansökan är hämtade från offentliga källor och TeliaSoneras egna uppgifter. Konkurrensverket hemställer därför om anstånd att inkomma med bevisuppgift intill verket beretts tillfälle att få ta del av TeliaSoneras svaromål.


motpart: API Svenska AB/Skidguiden

title: Påstått konkurrensbegränsande samarbete - annonsering på Internet

text: Påstått konkurrensbegränsande samarbete – annonsering på Internet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Ärendet

text: Ni har anfört att Svenska Liftanläggningars Organisation (SLAO) gått ut med ett rekommendationsbrev till sina medlemmar att de inte ska medverka i skidguiden.se och att ni på grund av detta gjort ekonomiska förluster.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Peter Delden. Föredragande har varit Anita Kouvatsos.

text: Peter Delden Anita Kouvatsos

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: SLC Racing AB

title: Ifrågasatt missbruk dominerande ställning - motorsport

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - bilsport

text: Fredrik Skoghag har inkommit med en anmälan avseende Svenska Bilsportförbundets (SBF) anmälan om förbundsbestraffning till Riksidrottsnämnden (RIN) vid Sveriges Riksidrottsförbund (RF). Anmälan om förbundsbestraffning mot Fredrik Skoghag gjordes på den grunden att Fredrik Skoghag bedrev konkurrerande verksamhet (genom sitt företag Svenska Motorsport Alliansen) och uppträdde illojalt. Fredrik Skoghag har därefter kompletterat sin anmälan med uppgifter om att deltagare i hans tävlingar och banägare blivit avrådda av SBF att medverka i/ställa upp med bana. De inblandade har enligt utsaga informerats om att de riskerar att bli av med sina SBF-licenser. Fredrik Skoghag har även inkommit med ett påstående om missbruk av dominerande ställning av Svenska Motorcykel- och Snöskoterförbundet (SVEMO) med anledning av medlemmars möjlighet att medverka i och arrangera tävlingar. Denna del av Skoghags anmälan drogs emellertid tillbaka.

text: I ärendet har Konkurrensverket bland annat inhämtat uppgifter från Fredrik Skoghag, SBF och RF.

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till verket ska granskas närmare och hur en sådan granskning ska göras. Det är Konkurrensverkets bedömning att det finns anledning att vidare utreda de förhållanden som Fredrik Skoghag har påtalat avseende medlemmars möjlighet att medverka i och arrangera tävlingar, även innefattande den del som avser SVEMO. Verkets fortsatta utredning av huruvida SBF:s, SVEMO:s och RF:s regler samt dessas tillämpning strider mot

text: konkurrenslagen

text: kommer att ske inom ramen för verkets initiativärende med dnr 709/2009. Detta innebär att verkets ärende med dnr 114/2009 kommer att avslutas.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Söderhamns kommun - avtal om muddringsarbeten

text: Söderhamns kommun – avtal om muddringsarbeten

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet och kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av Söderhamns kommuns agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har uppmärksammat att Söderhamns kommun (härefter kommunen) den 4 juni 2013 tilldelat ett kontrakt avseende sprängnings- och muddringsarbeten i Orrskärshamnens hamnbassäng. Kontraktsvärdet, som uppgick till 2 100 000 kronor, översteg den beloppsgräns som enligt upphandlingslagstiftningen i normalfallet möjliggör direkttilldelning av kontrakt.

text: Kommunen har i sina kontakter med Konkurrensverket sammanfattningsvis lämnat följande redogörelse. Den 20 december 2012 utfärdade Sjöfartsverket en s.k. underrättelse för sjöfarande som innebar att det maximala djupgåendet för fartyg som anlöpte Orrskärshamnen med omedelbar verkan ändrades från 11 meter till 9,8 meter. Skälet för ändringen av djupgåendet var att fyra grund upptäckts vid undersökning av hamnbassängens botten. Grunden innebar en risk för påstötning av fartyg med djupgående större än cirka 10 meter.

text: Dagen efter underrättelsen meddelade Sjöfartsverket en dispens för vissa namngivna fartyg med ett djupgående större än 9,8 meter, innebärande att dessa även fortsättningsvis kunde lägga till vid kajen förutsatt att de bistods av två bogserbåtar vid manövrering inom hamnbassängområdet där grunden låg. Sjöfartsverkets dispens villkorades därutöver med kravet att åtgärder för att röja undan grunden skulle vara vidtagna av kommunen senast den 31 mars.

text: I slutet av januari 2013 hade kommunen tagit fram ett underlag som kunde . användas för att påbörja en upphandling av muddringsarbetena.

text: Den ursprungliga tidsfristen för att vidta åtgärder justerades, med hänsyn till att islossningen skedde senare än förväntat, till ”snarast möjligt efter att isen släppt”, det vill säga någon gång under våren 2013. Därefter – enligt vad som framkommit under ärendehandläggningen – fastställdes sista datum för åtgärder till den 30 juni 2013.

text: Den 4 juni 2013 ingick kommunen avtal med företaget Boskalis AB, avseende sprängning och muddring i hamnbassängen. Arbetena utfördes den 11-14 juni 2013.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Enligt

text: 17 kap. 7 §

text: LOU ska Konkurrensverket lämna in ansökan om upphandlingsskadeavgift till förvaltningsrätten inom ett år från det att avtalet slöts. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns det sett till nämnda tidsfrist inte tillräckligt med tid för verket att i tillräcklig omfattning utreda omständigheterna kring kommunens tilldelning av kontrakt avseende sprängnings- och muddringsarbeten. Ärendet ska därför avskrivas.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Björn Larsson.


beslutstyp:
Åläggande
Beslut från domstol

motpart: Posten Sverige

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Distribution, logistik och transport

title: Posten Sverige

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 1142/1996 – Posten Sverige

text: Konkurrensverkets beslut

text: 1996-11-22 (Dnr 1142/1996)

text: Åläggande vid vite att inte tillämpa aviserad zonindelad prissättning (4 zoner).

text: Tingsrätten

text: 1998-03-11 (Ä 8-151-96)

text: Fastställde KKV:s beslut.

text: Marknadsdomstolen

text: 1998-11-11 (

text: MD 1998:15

text: Fastställde STR:s beslut.


motpart: INFRONT AS

title: Leveransvägran - finansiell information

text: Er skrivelse om konkurrensen på marknaden för finansiell information

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 3 februari 2003 anfört klagomål över att Nyhetsbyrån Direkt inte låter Er distribuera deras nyheter och Ni hemställer att verket gör en närmare undersökning av marknaden för finansiell information.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen ( 1993:20 ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: För att Konkurrensverket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch .

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Föreningen Folkets Hus & Park i Sundsvall upa

title: Påstått missbruk - entreavgifter för danstillställning

text: Påstått missbruk av dominerande ställning - underprissättning

text: Ni anser att Casino Cosmopol allvarligt missbrukar sin finansiella styrka genom att inte ta ut affärsmässigt betingade entréavgifter vilket inte gör det möjligt med en sund konkurrens mellan Sundsvalls nöjesarrangörer.

text: Konkurrensverket s beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: . Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrenslagen eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: konkurrenslagen

text: göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av Anne Vadasz-Nilsson . Föredragande har varit Ann-Sofie Eriksson .

text: Anne Vadasz-Nilsson Ann-Sofie Eriksson


title: Kriminalvården – kontrakt avseende kioskverksamhet vid anstalten Västervik Norra

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet och kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av Kriminalvårdens agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har fått in ett tips avseende Kriminalvårdens ingående av avtal med en extern leverantör avseende drift av kioskverksamhet på anstalten Västervik Norra. Konkurrensverket har därför tillskrivit Kriminalvården och begärt in sådant kontrakt samt underliggande dokumentation. Dessa handlingar har tillställts Konkurrensverket.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns det inte tillräckliga skäl att närmare granska Kriminalvårdens agerande rörande aktuella förbindelser med bolag.

text: Detta beslut har fattats av biträdande avdelningschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Kristoffer Sällfors.


title: Kommunalförbundet ITSAM – fråga om anskaffningar av varor och tjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av kommunalförbundet Itsams agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har noterat att Itsam har tilldelat kontrakt avseende varor och tjänster inom IT-området.

text: Itsam har till Konkurrensverket uppgivit att kontraktstilldelningarna härrör sig från statliga samordande ramavtal där Itsam är part.

text: Skäl för beslutet

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns det inte tillräckliga skäl att närmare granska Itsams kontraktstilldelningar. _____________________________

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Björn Larsson.


title: Försvarets materielverk - avrop avseende kommunikationsutrustning

text: Försvarets materielverk – avtal avseende kommunikationsutrustning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Försvarets materielverk har brutit mot bestämmelserna i

text: 1 kap. 9 §

text: 5 kap. 4 §

text: och

text: 7 kap. 1 §

text: lagen (

text: ) om offentlig upphandling, LOU, genom att tilldela ett kontrakt i strid med villkoren i ett ramavtal. Köpet borde ha föregåtts av annonsering.

text: Ärendet

text: Bakgrund

text: Ni annonserade en upphandling av ramavtal rörande nätverksutrustning och därtill hörande tjänster i juli 2012. Avsikten med upphandlingen var att ingå ramavtal med alla villkor fastställda med en leverantör enligt

text: 5 kap. 4 §

text: LOU. Upphandlingen resulterade i att ramavtal ingicks med Atea Sverige AB i september 2012.

text: Vi har genom vår omvärldsbevakning fått information om att ni har genomfört ett avrop av ruggade datorer med tillbehör från ramavtalet för nätverksutrustning. Med ruggade datorer avses datorer som klarar svåra yttre påfrestningar från exempelvis damm, vatten och extrema temperaturer. Avropet resulterade i att ni i december 2012 tilldelade ett kontrakt till Atea. Värdet på kontraktet uppgick till 2 250 500 kronor.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedriver tillsyn över upphandlingslagstiftningen i syfte att öka regelefterlevnaden och att bidra till en effektiv offentlig upphandling. Tillsynen bedrivs bland annat genom tillsynsbeslut eller ansökan om upphandlingsskadeavgift enligt

text: 17 kap. 1 §

text: LOU.

text: I det här ärendet är en ansökan om upphandlingsskadeavgift inte möjlig eftersom tidsfristen för en sådan ansökan har löpt ut.

text: Rättsläget

text: Syftet med upphandlingsreglerna är bland annat att upphandlande myndigheter ska använda offentliga medel för köp av varor och tjänster på bästa sätt, genom att uppsöka och dra nytta av konkurrensen på aktuell marknad. Samtidigt syftar regelverket till att ge leverantörerna möjlighet att tävla på lika villkor i varje upphandling.

text: När en upphandlande myndighet avropar från ett ramavtal som har slutits med en enda leverantör, ska villkoren i avropet överensstämma med villkoren i ramavtalet. Den upphandlande myndigheten får skriftligen samråda med leverantören och vid behov uppmana denne att komplettera sitt anbud. Detta stadgas i

text: 5 kap. 4 §

text: LOU. Av

text: 5 kap 2 § andra stycket

text: LOU följer att parterna inte väentligt får avvika från villkoren i ramavtalet vid tilldelning av kontrakt. Av förarbetena framgår att möjligheten för leverantören att komplettera sitt anbud inte innebär att det är tillåtet att omförhandla villkoren i avtalet. Detta framgår i

text: prop. 2006/07:128 s. 161

text: . Det är heller inte tillåtet att införa nya villkor i avtalet eller att ändra avtalet så att det omfattar något som inte ursprungligen fanns med i avtalet.

text: Möjligheten att be ramavtalsleverantören att komplettera sitt anbud är till för att möjliggöra preciseringar av villkor som redan finns i ramavtalet. Möjligheten att begära kompletteringar av anbud från en ramavtalsleverantör motsvarar alltså den möjlighet som finns i

text: 9 kap. 8 §

text: LOU att be leverantörer att inkomma med förtydliganden och kompletteringar av anbudsansökningar och anbud.

text: EU-domstolen har i ett antal avgöranden redogjort för upphandlande myndigheters förutsättningar att ändra villkoren i ett offentligt kontrakt eller ramavtal. I

text: mål C-337/98

text: Kommissionen mot Frankrike fastställde EU-domstolen att ett nytt annonserat upphandlingsförfarande ska genomföras ”om de ändrade bestämmelserna uppvisar betydande skillnader i förhållande till bestämmelserna i det ursprungliga kontraktet och följaktligen visar på en avsikt från parternas sida att omförhandla de väsentliga villkoren i kontraktet”.

text: I

text: mål C-454/06

text: Pressetext nämnde EU-domstolen ett antal situationer som medför att ändringar i ingångna kontrakt kan anses vara betydande, bl.a när en ändring medför att att kontraktets tillämpningsområde i väsentlig utsträckning utsträcks så att det även omfattar tjänster som inte först avsågs. EU-domstolen har därefter

text: upprepat övervägandena i Pressetext i ett flertal avgöranden. Frågan om förutsättningarna för att göra ändringar i ingångna kontrakt har även varit föremål för avgöranden i svenska domstolar.

text: Ramavtalets omfattning

text: Under punkten 5.1 i ramavtalet, med rubriken”Omfattning”, anges att leverantören ska leverera varor och tjänster inom följande områden:

text: 1. Produktnära nätverkslösningar 2. Nätverksutrustning 3. Utökat underhåll 4. Programvarusupport 5. Underhåll MIX-UH 10 dagar 6. Underhåll MIX-UH 24 timmar 7. Utbildning Någon beskrivning av vilka varor och tjänster som får avropas från ramavtalet, utöver ovanstående, finns inte i ramavtalet. I bilagor till ramavtalet finns tekniska specifikationer som ytterligare definierar och anger vilka egenskaper de olika produktkategorierna ska ha. Där anges krav för produkter benämnda core routrar, acess routrar, core switchar, switchar och brandväggar.

text: Vid en granskning av ramavtalet och dess bilagor konstaterar vi att det saknas villkor som ger möjlighet att tilldela kontrakt avseende bärbara datorer.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Det följer av

text: 5 kap. 4 §

text: LOU att villkoren i ett kontrakt som grundar sig på ett ramavtal med en enda leverantör ska överensstämma med villkoren i ramavtalet. Ett avrop från ett sådant ramavtal är inte att betrakta som en ny kontraktstilldelning, utan som en tillämpning av ramavtalet. Om villkoren i ramavtalet frångås väsentligen vid ett avrop, kan det ses som en ny kontraktstilldelning. En sådan ska som huvudregel annonseras.Vi konstaterar att det förfrågningsunderlag som låg till grund för upphandlingen av ramavtalet inte ger er utrymme att avropa ruggade datorer. Ruggade datorer kan inte heller

text: betraktas som nätverksprodukter utifrån ramavtalets villkor, eller från vad som framgår i bilagor till ramavtalet. Det är därför inte tillåtet för er att avropa ruggade datorer från ramavtalet.

text: Eftersom ni avropat ruggade datorer från ett ramavtal som inte omfattade sådana produkter har ni ingått ett nytt kontrakt. Ni borde därför ha genomfört en ny upphandling och annonserat denna enligt bestämmelserna i

text: 7 kap. 1 §

text: LOU. Det har under Konkurrensverkets utredning inte framkommit att det föreligger någon undantagssituation från annonseringsskyldigheten, såsom exempelvis de situationer som regleras i 4 kap. 5-7 §§ LOU. Sammantaget utgör därför tilldelningen av kontrakt avseende ruggade datorer en otillåten direktupphandling.

text: Vi vill även upplysningsvis informera er om att ni vid den tidpunkt då ni ingick avtal med Atea avseende ruggade datorer hade möjlighet att avropa ruggade datorer från Kammarkollegiets ramavtal Klienter 2012.

text: Slutsats

text: Vi bedömer att köpet av ruggade datorer skett i strid mot villkoren i ramavtalet enligt

text: 5 kap. 4 § första stycket

text: LOU. Köpet strider därmed mot principen om öppenhet i

text: 1 kap. 9 §

text: LOU samt annonseringsbestämmelserna i

text: 7 kap. 1 § samma lag

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Björn Larsson.

text: HUR MAN ÖVERKLAGAR, bilaga 1.