arendetyp: 34 Genomföra insyn i vissa finansiella förbindelser

motpart: Den Nya Välfärden

sammanfattning: Här kan du ta del av ärende dnr 613/2019, Stockholm Avfall AB och Stockholm Vatten AB.

text: Varför ärendet har prioriterats

text: Ärendet rör en misstänkt överträdelse av lagen (

text: ) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. (transparenslagen).

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2020-06-11 (Dnr 613/2019)

text: Efter att ha tagit emot ett klagomål om att bolagen inom koncernen Stockholm Vatten och Avfall AB inte uppfyllde skyldigheten att redovisa enligt transparenslagen inledde Konkurrensverket en utredning. Bolagen beslutade att upprätta öppen och separat redovisning av sin verksamhet.

text: Konkurrensverket skriver av ärendet från vidare handläggning.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Tillsyn av Stockholm Vatten och Avfall AB enligt lagen (

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet

text: Klagomålet Konkurrensverket mottog den 2 oktober 2019 ett klagomål från stiftelsen Den Nya Välfärden mot Stockholm Vatten och Avfall AB (SVOA) med dotterbolag, avseende bristande efterlevnad av redovisningskraven i lagen (

text: ) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m., den s.k. transparenslagen. Enligt klagomålet har SVOA med dotterbolag inte upprättat en öppen respektive separat redovisning enligt transparenslagen, vilket de enligt klaganden är skyldiga att göra.

text: Konkurrensverkets utredning Konkurrensverket har i sin utredning genomfört intervjuer med representanter för Den Nya Välfärden och SVOA samt branschorganisationerna Svenskt Vatten och Energigas Sverige. SVOA har även, efter åläggande från Konkurrensverket, inkommit med skriftliga uppgifter relaterade till koncernens verksamheter. SVOA har vidare, mot bakgrund av kontakter med Konkurrensverket, genomfört en intern översyn av den affärsverksamhet som bedrivs inom koncernen och har därefter tagit ställning i frågan om det föreligger en skyldighet att upprätta en öppen och separat redovisning i enlighet med transparenslagen (nedan SVOA:s ställningstaganden).

text: Stockholm Vatten och Avfall-koncernen SVOA-koncernen består av tre kommunalt ägda bolag, ett moderbolag (SVOA) och två dotterbolag (Stockholm Avfall AB och Stockholm Vatten AB). Moderbolaget är ett rent holdingbolag och koncernens verksamheter bedrivs uteslutande i dotterbolagen. Konkurrensverket har därför fokuserat utredningen -06 02 0- 02 , 2 .3 v2 4, 00 08-7001600 KKV1

text: till dotterbolagen. Stockholm Avfall AB ansvarar för Stockholms kommuns skyldigheter på avfallsområdet, medan Stockholm Vatten AB ansvarar för vattenoch avlopps (va)-verksamheten i Stockholm och Huddinge kommun. Hantering av hushållsavfall och ansvar för va-verksamhet utgör legala kommunala monopol.

text: Stockholm Avfall AB

text: Stockholm Avfall AB ägs till 100 procent av SVOA. Bolaget redovisade en nettoomsättning för 2018 på 633 miljoner kronor, varav 607 miljoner kronor utgör intäkter hänförliga till avfallsmonopolet (s.k. taxeintäkter) medan 26 miljoner kronor härrör från andra verksamheter. Av dessa andra verksamheter utgör försäljning av metallskrot och wellpapp som lämnas in av privatpersoner och företag till Stockholm Avfalls återvinningscentraler den största intäktsposten (17 miljoner kronor 2018). Enligt SVOA konkurrerar kommersiella och kommunala återvinningscentraler och insamlare om försäljning av insamlat material.

text: Utöver detta agerar Stockholm Avfall även bl.a. entreprenör åt El-kretsen AB avseende hantering av elavfall. El-kretsen är det materialbolag som producenter med producentansvar för batterier och annat elavfall har skapat för att sköta den insamling och behandling som det åligger dem att göra. Enligt SVOA bedrivs samarbete av det slag som regleras i avtalet i fri konkurrens.

text: I ett skriftligt ställningstagande från mars 2020 anger SVOA att företaget fattat beslut om att följa transparenslagen och att upprätta en öppen respektive separat redovisning för Stockholm Avfall AB.

text: Stockholm Vatten AB

text: Stockholm Vatten AB ägs till 98 procent av SVOA och till 2 procent av Huddinge kommun. Bolagets nettoomsättning uppgick 2018 till 1 699 miljoner kronor. 1 434 miljoner kronor av nettoomsättningen utgör intäkter kopplade till va-monopolet i Stockholm och Huddinge (främst va-avgifter) medan 265 miljoner kronor härrör från externa affärer utanför va-monopolet. Av dessa externa affärer utgör intäkter för försäljning av vatten och omhändertagande av avloppsvatten från grannkommuner den största intäktskällan (cirka 200 miljoner kronor). Den näst största posten (cirka 50 miljoner kronor) utgörs av försäljning av rågas samt uthyrning av lokal med mera till ett privat företag, som i sin tur uppgraderar rågasen till s.k. uppgraderad biogas. Rågasen framställs genom rötning av det avloppsslam som Stockholm Vatten är nödgat att omhänderta och som uppstår i reningsprocessen av avloppsvatten vid Stockholm Vattens avloppsreningsverk.

text: Resterande delen av de externa intäkterna härrör från två affärer med ett annat kommunalt bolag avseende drift av en pumpstation och rening av s.k. lakvatten vid Sofielunds reningsverk.

text: Va-verksamheten särredovisas i enlighet med den s.k.

text: vattentjänstlagen (2006:412)

text: , vilket innebär att va-kollektivets intäkter och kostnader redovisas skilt från företagets externa affärer.

text: I ett skriftliga ställningstagandet från maj 2020 anger SVOA att företaget även fattat beslut om att följa transparenslagen och upprätta en öppen respektive separat redovisning för Stockholm Vatten AB.

text: Skäl för beslutet

text: Rättsliga förutsättningar Konkurrensverket bedriver tillsyn över företags efterlevnad av transparenslagen . Lagen syftar till att ge Europeiska kommissionen insyn i de finansiella förbindelserna mellan det allmänna och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet. Insynen är primärt ämnad att underlätta kommissionens tillsyn av EU:s konkurrensregler i allmänhet och statsstödsreglerna i synnerhet. Lagen uppställer för dessa ändamål två huvudsakliga redovisningskrav.

text: För det första ska offentliga företag redovisa sina finansiella förbindelser med det allmänna (dvs. stat, kommun och region) så att det tydligt framgår vilka offentliga medel som det allmänna direkt eller indirekt har tillfört företagsverksamheten och

text: hur medlen har använts (s.k. öppen redovisning). För det andra ska en särskild ekonomisk redovisning (s.k. separat redovisning)

text: upprättas för företag som har beviljats exklusiva eller särskilda rättigheter eller annan särställning , allt under förutsättning att företaget även bedriver annan ekonomisk verksamhet. Det innebär att företag som bedriver, å ena sidan, konkurrensskyddad verksamhet och, å andra sidan, konkurrensutsatt verksamhet, ska särredovisa intäkter och kostnader för de båda områdena.

text: Kraven gäller dock inte om företaget har en nettoomsättning som för vart och ett av de två senaste räkenskapsåren har understigit 40 miljoner euro (tröskelundantaget) eller erbjuder tjänster som inte i nämnvärd omfattning kan påverka handeln mellan EES-medlemsstater (samhandelsundantaget). Vidare gäller inte heller kravet på separat redovisning för verksamheter som omfattas av särskilda bestämmelser om separat redovisning av motsvarande slag med EUrättslig grund.

text: Enligt 11 § i transparenslagen får Konkurrensverket, om det behövs för att kunna överlämna information till kommissionen eller i övrigt fullgöra sina uppgifter enligt lagen, ålägga företag att dels inkomma med uppgifter, handlingar eller annat, och dels efterleva redovisningskraven i lagen.

text: Av 7 § i transparenslagen följer även att företagets revisor för varje räkenskapsår översiktligt ska granska om en öppen respektive separat redovisning har fullgjorts i enlighet med lagens bestämmelser samt att revisorn, om så är fallet, ska upprätta en rapport över granskningen.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Stockholm Avfall AB

text: Stockholm Avfall AB är ett offentligt företag. Bolaget är därför, såvida inte någon av undantagsbestämmelserna är tillämpliga, skyldigt att upprätta en öppen redovisning.

text: Stockholm Avfall ansvarar vidare för den kommunala hushållsavfallshanteringen, vilket utgör ett legalt monopol. Företaget bedriver även, vid sidan om den konkurrensskyddade verksamheten, annan affärsverksamhet, bl.a. i form av försäljning av wellpapp och metallskrot. Stockholm Avfall bedriver således både konkurrensskyddad verksamhet och ”annan ekonomisk verksamhet”, på det sätt som avses i 4 § första stycket i transparenslagen.

text: Stockholm Avfall omfattas inte av någon av undantagsbestämmelserna. Företagets nettoomsättning har för vart och ett av de två senaste räkenskapsåren överstigit 40 miljoner euro (tröskelundantaget).

text: Företaget omfattas inte heller av samhandelsundantaget. Konkurrensverket konstaterar i detta sammanhang att förutsättningarna för att tillämpa samhandelsundantaget i allmänhet får betraktas som små mot bakgrund av

text: kriteriets extensiva tolkning inom EU:s konkurrensrätt. Vidare konstaterar Konkurrensverket att avfallsmarknaden är internationell och att flera internationella avfallsbolag är aktiva på marknaden. EU-domstolen har även i ett mål funnit att statligt stöd till ett företag som hade legalt nationellt monopol på att producera, distribuera och sälja energi, vatten- och avloppsverksamhet samt avfallshantering hade effekt på samhandeln.

text: Därutöver konstaterar Konkurrensverket att samhandelsundantaget är begränsat till ”tjänster”, samt att ett undantag torde kräva inte bara att ett företags konkurrensskyddade verksamhet saknar samhandelseffekt, utan även att företagets samtliga övriga verksamheter också gör det. Eftersom Stockholm Avfalls försäljning av metallskrot och wellpapp är att betrakta som försäljning av vara och inte tjänst, är samhandelsundantaget redan av den anledningen inte tillämpligt.

text: Konkurrensverket bedömer således att Stockholm Avfall AB omfattas av kraven på öppen respektive separat redovisning i transparenslagen.

text: Stockholm Vatten AB

text: Stockholm Vatten AB är ett offentligt företag. Bolaget är därför, såvida inte någon av undantagsbestämmelserna är tillämpliga, skyldigt att upprätta en öppen redovisning.

text: Stockholm Vatten ansvarar för va-verksamheten i Stockholm och Huddinge kommun. Va-verksamhet utgör ett legalt monopol. Som redovisats ovan har Stockholm Vatten även intäkter från externa affärer, bl.a. i form av försäljning av va-tjänster till grannkommuner samt försäljning av rågas till ett privat företag. Även om de externa affärer Stockholm Vatten bedriver är nära kopplade till vaverksamheten, bedömer Konkurrensverket att åtminstone försäljningen av rågas är att betrakta som ”annan ekonomisk verksamhet” på det sätt som avses i 4 § första stycket i transparenslagen.

text: När det gäller frågan om bolaget omfattas av någon av undantagsbestämmelserna konstaterar Konkurrensverket inledningsvis att Stockholm Vatten inte omfattas av tröskelundantaget.

text: Såvitt avser samhandelsundantaget hänvisas till vad som ovan anförts avseende undantagets tillämplighet. Då Stockholm Vattens försäljning av rågas är att

text: betrakta som försäljning av en vara och inte en tjänst bedömer Konkurrensverket att samhandelsundantaget inte är tillämpligt. Konkurrensverket har inte tagit ställning till om det finns andra delar av Stockholm Vattens externa affärer som utgör ”annan ekonomisk verksamhet” och huruvida dessa har samhandelseffekt.

text: Konkurrensverket konstaterar slutligen att särredovisningskravet i

text: vattentjänstlagen

text: inte har EU-rättslig grund, varför inte heller undantagsbestämmelsen i 4 § andra stycket d) i transparenslagen är tillämplig.

text: Konkurrensverket bedömer således att även Stockholm Vatten AB omfattas av kraven på öppen respektive separat redovisning i transparenslagen.

text: Slutsats Konkurrensverket bedömer att Stockholm Avfall AB och Stockholm Vatten AB omfattas av skyldigheten i transparenslagen att upprätta en öppen respektive en separat redovisning.

text: Mot bakgrund av SVOA:s beslut att följa redovisningskraven i transparenslagen avseende Stockholm Avfall AB och Stockholm Vatten AB finner Konkurrensverket emellertid inte skäl att ålägga SVOA att följa redovisningskraven i lagen. Ärendet skrivs därför av från vidare handläggning.

text: Detta beslut har fattats av ställföreträdande generaldirektören Karin Lunning. Föredragande har varit sakkunniga Virginie Kurtz.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Kopia:

text: Stockholm Vatten och Avfall AB Stiftelsen Den Nya Välfärden Svenskt Näringsliv Återvinningsindustrierna


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Landskrona energi AB

publisher: Konkurrensverket

title: Landskrona Energi AB:s upphandling av IT-stöd; granskning av efterannonsering

org: kkv

type: rubrik

type: stycke

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Landskrona Energi AB:s efterannonsering av upphandling med upphandlings-ID MT20699, IT-stöd för ärendehantering, kundportal och digitalisering av processer, har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: Konkurrensverket har vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser år 2021 och 2022 noterat att Landskrona Energi AB (Landskrona Energi) publicerat en annons, upphandlings-ID MT20699, IT-stöd för ärendehantering, kundportal och digitalisering av processer, som inte följts av någon efterannons.

text: Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Landskrona Energi i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida den aktuella annonsen har efterannonserats i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Skälen för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer att det inte finns skäl att fortsätta utreda om efterannonseringen har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Estrid Faust. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

type: avgorande


motpart: Lindbäcks bygg Aktiebolag

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Lindbäcks Bygg Aktiebolags upphandling av mark och grund; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Lindbäcks Bygg Aktiebolags efterannonsering av upphandlingar med upphandlings-ID SE 62844, 779 Filmen, Mark och grund samt SE63072, 707 Rosendal, Mark och grund, har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: Konkurrensverket har vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser år 2021 och 2022 noterat att Lindbäcks Byggs Aktiebolag (Lindbäcks Bygg) publicerat annonser som inte följts av någon efterannons. De aktuella upphandlingarna är

text: a. upphandlings-ID SE 62844, 779 Filmen, Mark och grund och

text: b. upphandlings-ID SE63072, 707 Rosendal, Mark och grund.

text: Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Lindbäcks Bygg i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida de aktuella annonserna har efterannonserats i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Lindbäcks Bygg har under utredningen anfört att man inte är upphandlande myndighet avseende den aktuella upphandlingen.

text: Skälen för beslutet

text: Det har under utredningen framkommit att Lindbäcks Bygg inte är upphandlande myndighet avseende den aktuella upphandlingen. Mot bakgrund av detta bedömer Konkurrensverket att det inte finns skäl att fortsätta utredningen.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Samarbetsavtal försäkringsbolagen - bilersättning

text: Er skrivelse om försäkringsbolagens skadeståndspraxis

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 4 juli 2001 anfört klagomål över den skadeståndspraxis försäkringsbolagen synes tillämpa avseende bl.a. ersättning för hyrbil.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen (

text: ), KL. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av tf. generaldirektören. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Magnus Ulriksson

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: GlassGrossisten i Sundsvall AB

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - glass

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Ärendet

text: Ni anger att GB missbrukar sin dominerande ställning genom att villkora marginalförstärkning avseende Big Pack Light Vanilj med försäljning av Big Pack.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av Anne Vadasz-Nilsson. Föredragande har varit Caroline Khattar.

text: Anne Vadasz-Nilsson Caroline Khattar

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Carma Tapetpoolen AB

title: Påstått konkurrensbegränsande samarbete - tapeter

text: Påstått konkurrensbegränsande samarbete – Tapeter

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har begärt att Konkurrensverket ska förklara att FIAB Färgfackhandelns Inköp AB:s (Kedjan) agerande i samråd med färghandlare anslutna till Kedjan i syfte att motverka Carma Tapetpoolen AB:s verksamhet innebär en överträdelse av

text: 6 § konkurrenslagen

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Jacob Bolin.

text: Ann-Sofie Eriksson Jacob Bolin

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


motpart: Region Jämtland Härjedalen

title: Tillsyn gällande Region Jämtland Härjedalen avseende LOU, upphandling av operationsrobot

text: Region Jämtland Härjedalens upphandling av operationsrobot

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av operationsrobot. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Hampus Stefansson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


title: Tillsyn gällande Statens maritima och transporthistoriska museer avseende LOU, upphandling av varvstjänster

text: Statens maritima och transporthistoriska museers upphandling av varvstjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av varvstjänster. Därför skriver vi av ärendet.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


motpart: Ludvika kommunfastigheter Aktiebolag

title: Ludvika kommunfastigheter Aktiebolag - Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ludvika Kommunfastigheter Aktiebolag har agerat i strid med

text: 19 kap. 7 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att inte i tid efterannonsera upphandlingen med upphandlings-ID MT18606, Vasaskolan ombyggnad till tillagningskök.

text: Ludvika Kommunfastigheter Aktiebolag förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 1. Konkurrensverket har uppmärksammat i statistik från EU:s standardformulär för upphandling, eForms, att många upphandlingar inte efterannonseras. Detta leder till en bristfällig statistik avseende offentliga inköp i Sverige. Efterannonsering av upphandlingar skapar dessutom insyn och transparens avseende de offentliga inköpen.

text: 2. Vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser 2021 och 2022 noterade Konkurrensverket att flera av Ludvika Kommunfastigheter Aktiebolags (Ludvika Kommunfastigheter) upphandlingar inte hade efterannonserats. En av dem var upphandlingen Vasaskolan ombyggnad till tillagningskök (Upphandlingen). Den ursprungliga upphandlingsannonsen publicerades den 8 april 2022.

text: 3. Under utredningen har Ludvika Kommunfastigheter sammanfattningsvis angett följande. Ludvika Kommunfastigheter har av okunskap trott att hela processen varit klar. Upphandlingen avsåg en byggentreprenad, påbörjades efter den 1 februari 2022 och dess uppskattade värde uppgick till 15 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Skälen för beslutet

text: Skyldigheten att efterannonsera

text: 4. Lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) gäller för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 5. När upphandlade kontrakt eller ramavtal har tilldelats ska resultatet av upphandlingen efterannonseras senast 30 dagar efter det att avtalet eller ramavtalet ingicks. För upphandlingar som är påbörjade innan den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera endast upphandlingar över tröskelvärdena. För upphandlingar som är påbörjade efter den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera både upphandlingar över och under tröskelvärdena. Upphandlingar som understiger direktupphandlingsgränsen behöver inte efterannonseras.

text: 6. Bestämmelserna om efterannonsering finns för upphandlingar under tröskelvärdet i

text: 19 kap. 7 §

text: LOU. Vad en efterannons ska innehålla framgår

text: av

text: upphandlingsförordningen (2016:1162)

text: och för upphandlingar över tröskelvärdet även i de standardformulär som regleras i genomförandeförordningen om eForms.

text: 7. För upphandlingar av byggentreprenader som påbörjades mellan den 1 februari 2022 och den 31 december 2023 var direktupphandlingsgränsen 700 000 kronor och tröskelvärdet 55 991 099 kronor.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 8. Ludvika Kommunfastigheter är upphandlande myndighet i ärendet. Enligt vad som framkommit av utredningen påbörjades Upphandlingen efter den 1 februari 2022 och uppgick till ett värde om 15 000 000 kronor, vilket översteg tillämplig direktupphandlingsgräns.

text: 9. Av utredningen har framkommit att efterannonsering inte har skett i tid. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda om efterannonsering skett vid en senare tidpunkt.

text: 10. Ludvika Kommunfastigheter har med beaktande av vad som anförts ovan agerat i strid med bestämmelserna om efterannonsering i

text: 19 kap. 7 §

text: LOU.

text: 11. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda övriga upphandlingar som granskats i ärendet vidare.

text: Detta beslut har fattats av vikarierande generaldirektören. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Karlstad airport AB – köp av konsulttjänster

text: Karlstad Airport AB – köp av konsulttjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket fick kännedom om att Karlstad Airport AB köpt konsulttjänster av företaget Dana Project AB. Syftet med köpen ska enligt uppgift ha varit att genomföra utvecklingsprojekt kopplade till anläggandet av en helikopterbas och en ny flyghangar. Värdet för projekten ska ha uppgått till cirka 630 000 kronor respektive 880 000 kronor.

text: Sammanfattningsvis har följande framkommit i utredningen. Som en följd av Landstinget i Värmlands krav på etablering av ambulanshelikopterverksamhet vid flygplatsen beställde Karlstad Airport AB projektering och projektledning m.m. av Dana Project AB. Avtalen om dessa arbeten ingicks muntligen under hösten 2013. Därefter uppstod ytterligare behov av konsulttjänster i samband med byggnation av en ny hangar, vilket medförde att Dana Project AB i maj 2014 fick ytterligare uppdrag av Karlstad Airport AB.

text: Karlstad Airport AB uppger vidare att de inlett ett utvecklingsarbete för att säkerställa att ytterligare överträdelser av upphandlingslagstiftningen inte sker. Bland annat genomförs utbildningsinsatser och framtagande av nya inköpsrutiner. Karlstads kommuns riktlinjer för direktupphandling uppges också ha implementerats i organisationen, innebärande att direktupphandlingar som har ett beräknat värde över 100 000 kronor kommer att annonseras i upphandlingsverktyget e-avrop.se.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer att det inte är motiverat att fortsätta utreda ärendet och att det därför ska skrivas av. Bedömningen, som utgår från . Konkurrensverkets prioriteringspolicy, grundar sig på att ett tillsynsbeslut inte

text: anses vägledande eller på annat sätt motiverat. Konkurrensverket saknar dessutom möjlighet att ansöka om upphandlingsskadeavgift.

text: Att ärendet skrivs av innebär inte att Konkurrensverket har tagit ställning till om agerandet har varit tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Björn Larsson.

text: Våra bedömningsgrunder

text: Vi bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i vår prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger vi in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen väger vi även in våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: 3.2.1 Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete

title: Motverka konkurrensbegränsande samarbete - planeringssystem m.m. för anropsstyrd trafik

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – planeringssystem m.m. för anropsstyrd trafik

text: Saken

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: och

text: artikel 101 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: Beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet avslutas.

text: Konkurrensverkets utredning i ärendet

text: Bakgrund Ärendet inleddes efter att Konkurrensverket fått kännedom om att Samres Holding AB, 556811-6114, Samres AB, 556433-7417 och DRT Solution AB, 559082- 4115 (gemensamt Samres) och Snapcode AB, 556807-0733 (Snapcode) ingått ett avtal som kunde innebära en överträdelse av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF-fördraget. Den misstänkta överträdelsen bestod i att de två företagen under 2018 ingått ett avtal som skulle kunna innebära en marknadsdelning mellan Samres och Snapcode gällande framtida offentliga upphandlingar inom organisation och administration av anropsstyrd trafik.

text: Företagen och marknaden Samres och Snapcode är båda verksamma inom organisation och administration av anropsstyrd trafik (t.ex. färdtjänst, skolskjutsar och landstingstransporter) där det allmänna betalar huvuddelen. Tjänsten att organisera och administrera anropsstyrd trafik inkluderar moment att boka, planera, stödja genomförande, resursplanering (fordon m.m.), uppföljning av transporter, rapportering och -08 -070 20 2, .3 v2, 4 40 KKV1

text: ekonomihantering. Svenska kunder för den här typen av tjänster är typiskt sett regionala trafikmyndigheter, länstrafikbolag, landsting och vissa kommuner.

text: Kunderna kan köpa in eller upphandla tjänster avseende anropsstyrd trafik på tre olika sätt: planeringssystem (dvs. it-lösning/mjukvara), beställningscentraler (dit användarna vänder sig för att beställa en resa) eller som en helhetstjänst där både planeringssystem och beställningscentralen ingår.

text: Samres verksamhet har historiskt varit inriktad på att driva beställningscentraler, dvs. att ställa personal till förfogande som har direkta kontakter med användare, förare och andra. Den typen av anropsstyrd trafik som Samres organiserar är informationsintensiv och kräver digitala lösningar i form av ett planeringssystem för att hantera. Samres har också erbjudit helhetstjänster i samarbete med Snapcode.

text: Snapcodes verksamhet har historiskt varit inriktad på att utveckla och sälja planeringssystem för den anropsstyrda trafiken. Det av Snapcode utvecklade planeringssystemet Alfa används av beställningscentraler.

text: Avtalet Under utredningen har det framkommit att Samres och Snapcode tidigare har haft ett samarbete. Samarbetet bestod bl.a. i att Samres mot en ersättning kunde använda Snapcodes planeringssystem Alfa då Samres lade anbud på helhetstjänster. Detta samarbete upphörde i och med att Samres utvecklade ett eget planeringssystem under 2017 (Drip).

text: Omkring årsskiftet 2017/2018 gav Samres in ett anbud till Oslo kommun i Norge som upphandlade en helhetslösning (dvs. både drift av kommunens beställningscentral och tillhandahållande av planeringssystem ingick i upphandlingen). Oslo kommun hade tidigare upphandlat samma sak, och Samres hade sedan 2014 tillhandahållit tjänsten till Oslo kommun. Samres hade vunnit den tidigare upphandlingen med Snapcodes planeringssystem Alfa. I den nya upphandlingen kunde Samres ge in ett anbud på egen hand, men då med sitt eget planeringssystem Drip. Även Snapcode gav in ett anbud i upphandlingen, men anbudet förkastades p.g.a. att Snapcode inte hade visat på efterfrågad erfarenhet av att hantera driften av en beställningscentral. Samres vann upphandlingen.

text: I samband med att Samres under sommaren 2018 skulle byta ut Alfa-systemet till Drip-systemet i Oslo (vid övergången mellan det gamla och det nya kontraktet) uppstod ett behov av att förlänga användningen av Alfa-systemet en månad längre än vad som ursprungligen avtalats. För att kunna förlänga avtalet med Oslo kommun vände sig Samres till Snapcode för att avtala om en månads förlängd licensiering av Alfa-systemet. Efter förhandlingar mellan Samres och Snapcode ingicks två avtal samtidigt, ett förlängningsavtal och ett licensavtal.

text: I förlängningsavtalet reglerades den ersättning som Samres skulle utge för den fortsatta användningen av Alfa-systemet i Oslo. I licensavtalet reglerades att företagen skulle dela lika (50/50) på förtjänsten från avtal som Samres vann i upphandlingar av planeringssystem och från avtal som Snapcode vann i upphandlingar av helhetstjänster. Vidare åtog sig företagen att informera varandra om de planerade att delta i sådana upphandlingar.

text: Det framgår inte av utredningen att avtalet har tillämpats vid någon tidpunkt. I den mån det funnits en gemensam vilja att tillämpa avtalet tycks dock denna i vart fall upphört i samband med att Konkurrensverket fick kännedom om avtalet en kort tid efter det att avtalet ingicks.

text: Marknadsutveckling Inköp av planeringssystem av anropsstyrd trafik sker genom offentlig upphandling då det rör tjänster som bekostas av det allmänna. Utredningen har inriktats mot upphandlingar där planeringssystem upphandlas skilt från tjänsten att driva beställningscentraler, då det finns indikationer på att det främst är i sådana upphandlingar som både Samres och Snapcode skulle kunna lämna anbud.

text: Av utredningen har framkommit att det under ett par års tid efter det att licensavtalet ingicks, inte skedde några upphandlingar av planeringssystem i Sverige. Under det senaste året har det skett i vart fall två sådana upphandlingar där både Samres och Snapcode lämnat anbud, anbud som också kvalificerats och utvärderats.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig grund Av

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: framgår att avtal mellan företag som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt är förbjudna. Detta gäller särskilt bl.a. avtal som innebär att konkurrerande företag delar upp marknader eller kunder mellan sig.

text: Konkurrensverkets bedömning Konkurrensverket har bl.a. undersökt om Samres och Snapcode, vid tidpunkten då licensavtalet ingicks, var konkurrenter inom planeringssystem.

text: Under utredningen har framkommit att Samres och Snapcodes verksamheter, i vart fall innan 2018, baserades på olika tjänster/produkter. Samres verksamhet var inriktad på att driva beställningscentraler medan Snapcodes verksamhet var inriktad på att utveckla planeringssystem. Samres kunde då erbjuda helhetstjänster endast med Snapcode som underleverantör av planeringssystem. Före 2018 konkurrerade Samres och Snapcode därför inte med varandra.

text: Att Samres från och med 2018 hade ett egenutvecklat planeringssystem och därför inte längre behövde använda sig av Snapcodes planeringssystem Alfa för leveranser av helhetstjänster, utgör en indikation på att företagen från den tidpunkten var konkurrenter, liksom att Samres i det nya kontraktet med Oslo kommun kunde byta ut Snapcodes Alfa-system mot sitt eget Drip-system.

text: Under cirka två års tid efter det att licensavtalet ingicks konkurrerade Samres och Snapcode inte i några upphandlingar av planeringssystem i Sverige, då det inte skedde några sådana upphandlingar. Därefter har Samres och Snapcode mötts vid sådana upphandlingar av planeringssystem vid i vart fall två tillfällen. Företagens deltagande i dessa två upphandlingar indikerar att de är konkurrenter och att det därmed finns förutsättningar för att licensavtalet, om det tillämpades, skulle kunna utgöra en otillåten marknadsdelning.

text: Samtidigt indikerar Samres och Snapcodes deltagande i de två upphandlingarna att licensavtalet inte hindrat företagen från att konkurrera genom att delta i upphandlingar avseende samma produkter/tjänster. Till det kommer att i den mån det funnits en gemensam vilja att tillämpa avtalet tycks denna i vart fall upphört i samband med att Konkurrensverket fick kännedom om avtalet en kort tid efter det att avtalet ingicks.

text: Mot bakgrund av detta och då Konkurrensverket har följt marknaden under en tid, väljer Konkurrensverket att inte ytterligare utreda ärendet.

text: Slutsats Konkurrensverkets utredning har inte visat att licensavtalet har haft, eller har, någon inverkan på Samres eller Snapcodes uppträdande på marknaden. Mot bakgrund av detta och vid en bedömning av omständigheterna i övrigt finner verket att det saknas tillräckliga skäl att fortsätta utreda förfarandet.

text: Konkurrensverkets beslut att avsluta utredningen innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet är i överensstämmelse med konkurrensreglerna.

text: Beslutet kan inte överklagas/särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut kan enligt

text: 7 kap. 1 §

text: KL inte överklagas.

text: Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild talan).

text: Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Kopia till: Samres Holding AB Samres AB DRT Solutions AB Snapcode AB


motpart: Region Västerbotten

title: Tillsyn gällande Region Västerbotten avseende LOU, upphandling av labinstrument

text: Region Västerbottens upphandling av labinstrument

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket noterade i sin omvärldsbevakning att Region Västerbotten publicerade ett meddelande om frivillig förhandsinsyn för tilldelning av kontrakt avseende labinstrument. Av meddelandet framgår bl.a. att upphandlingsförfarandet förhandlat förfarande utan föregående annonsering tillämpats på grund av tekniska skäl i enlighet med

text: 6 kap. 14 § första stycket 2

text: LOU.

text: Mot bakgrund av uppgifterna i förhandsinsynen inledde Konkurrensverket en utredning mot Region Västerbotten i syfte att granska aktuella förhållanden och förutsättningarna att ingå avtal utan föregående annonserad upphandling.

text: Under utredningen har bland annat framkommit att Region Västerbotten inte har ingått något avtal gällande labinstrument.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av labinstrument. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschefen Natacha Otte Widgren. Föredragande har varit sakkunniga juristen Hampus Stefansson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


motpart: Lulebo AB

title: Lulebo AB - Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

text: Lulebo AB:s upphandling av byggentreprenader; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Lulebo AB:s efterannonsering av upphandlingarna med upphandlings-ID KA2196: Ramavtal – Markarbeten, KA4336: ramavtal för entreprenad- och reparationsarbeten teknikområde 6 Glas och KA6397: Professorsvägen 172 -340 Fasadrenoveringar har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: Konkurrensverket har vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser år 2021 och 2022 noterat att Lulebo AB (Lulebo) publicerat annonser som inte följts av någon efterannons. De aktuella upphandlingarna är

text: a. upphandlings-ID KA2196: Ramavtal – Markarbeten, publicerad den 5 maj 2021,

text: b. upphandlings-ID KA4336: ramavtal för entreprenad- och reparationsarbeten, publicerad den 30 augusti 2021 och

text: c. upphandlings-ID KA6397: Professorsvägen 172 -340 Fasadrenoveringar, publicerad den 21 januari 2022.

text: Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Lulebo i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda

text: Skälen för beslutet

text: Det har under utredningen framkommit att de aktuella upphandlingarna har avbrutits. Skyldighet att efterannonsera har då inte förelegat. Mot bakgrund av detta bedömer Konkurrensverket att det inte finns skäl att fortsätta utredningen. Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om Lulebo i övrigt har agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit föredragande juristen Frida Nyqvist. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.


beslutstyp:
Åläggande
Interimistiskt beslut
Beslut från domstol

motpart: Interflora AB

nyckelord:
10 Konkurrensbegränsande samarbete
Detalj- och dagligvaruhandel

title: Interflora

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 618/1999 – Interflora AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 1999-11-23 (Dnr 618/1999)

text: Åläggande att inte tillämpa viss konkurrensklausul i standardavtal med medlemmarna i Interflora-kedjan. Klausulen ansågs begränsa den faktiska och potentiella konkurrensen på marknaden samt eliminera konkurrensen mellan Interflora-medlemmar såvitt avsåg vissa produkter.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Marknadsdomstolen

text: 2001-01-30 (

text: MD 2001:3

text: MD ansåg att konkurrensklausulen inom ramen för ett kedjesamarbete inte hade märkbara konkurrensbegränsande effekter i strid med

text: 6 §

text: KL (nu 2 kap. 1§). Det av KKV meddelade åläggandet upphävdes därför.

text: Ta del av beslutet från Marknadsdomstolen

text: Interflora AB, org.nr 556184-8499, Box 808, 161 24 BROMMA

text: Ombud: advokaten Carl Wetter och advokaten Johan Karlsson,

text: Advokatfirman Vinge KB, Box 1703, 111 87 STOCKHOLM

text: SAKEN

text: Förbud mot dubbelanslutning – blomsterdetaljhandel och blomsterförmedling

text: BESLUT

text: Konkurrensverket ålägger enligt

text: 23 § konkurrenslagen (1993:20)

text: Interflora AB att inte tillämpa avtalsklausulen 6.3 i dess nuvarande lydelse i samarbetsavtal mellan Interflora AB och medlemmar i Interflora-kedjan samt att informera medlemmarna i Interflora-kedjan om att avtalsklausulen inte får tillämpas. Konkurrensverkets beslut i ärende med dnr 598/1999 upphör därmed att gälla.

text: IFRÅGASATT KONKURRENSBEGRÄNSNING

text: 1. Konkurrensverket har av EuroFlorist Sverige AB (EuroFlorist) uppmärksammats på att Interflora AB till medlemmarna i Interflora-kedjan har sänt ett nytt standardavtal, betecknat samarbetsavtal, för undertecknande, vari medlemmen förbinder sig att inte direkt eller indirekt delta i med Interflora konkurrerande verksamhet inklusive Interfloras produkter Blommogram och Blomstercheckar.

text: PART

text: 2. Interflora-koncernen är bl.a. verksam genom den frivilliga butikskedjan Interflora, vilken i nuläget omfattar 237 butiker, och Interflora AB:s helägda dotterbolag Blommogram AB. Interflora AB bedriver grosshandel med snittblommor, krukväxter och tillbehör avsedda för blomsterdetaljhandel och tillhandahåller servicetjänster i form av exempelvis utbildning, finansiering av butikernas investeringar, ekonomisk rådgivning och redovisningstjänster. I affärsidén ingår även en marknadsförings- och försäljningsstrategi samt know-how inom produktområdet. Interflora AB ägs av cirka 450 blomsterhandlare. Blommogram AB bedriver bl.a. clearingverksamhet för blomsterförmedling och presentcheckar.

text: BAKGRUND

text: 3. I ärende med diarienummer 333/95 prövade Konkurrensverket en klausul i Blommogram AB:s standardavtal med sina ombud. Blommogram AB ville införa ett förbud för sina ombud att tillhöra även annan blomsterförmedlingsorganisation (s.k. förbud mot dubbelanslutning). Konkurrensverket fann i beslut den 9 juni 1998 att ett förbud mot dubbelanslutning bl.a. skulle medföra att Blommogram AB:s redan starka ställning på marknaden ytterligare förstärktes och att verksamheten för faktiska och potentiella konkurrenter försvårades. Då konkurrensen begränsades på ett märkbart sätt kunde icke-ingripandebesked inte meddelas. Inte heller beviljades undantag, då villkoren för undantag inte befanns vara uppfyllda.

text: 4. Konkurrensverket beslutade i ärende med diarienummer 598/1999 den 5 augusti 1999 att interimistiskt ålägga Interflora AB att inte tillämpa avtalsklausulen 6.3 i samarbetsavtal mellan Interflora AB och medlemmar i Interflora-kedjan i den mån sådana avtal har ingåtts, att inte ingå ytterligare samarbetsavtal innehållande sådan klausul samt att utan dröjsmål informera medlemmarna om att avtalsklausulen 6.3 tills vidare ej får tillämpas. Åläggandet gäller intill dess frågan slutligt avgjorts eller annat beslutas.

text: Branschförhållanden

text: 5. Av uppgifter från Statistiska centralbyrån framgår att det finns 2 435 blomster- och trädgårdsvaruhandlare i Sverige, att den totala butikshandeln med blommor och andra växter omsätter knappt 5 000 miljoner kronor (1998) och att den totala konsumtionen av blommor (inbegripet trädgårdsväxter, krukor, jord, gödning och andra blomsterrelaterade produkter) år 1998 uppgick till 6 518 miljoner kronor. Enligt Handelns Utredningsinstitut (HUI) finns det i Sverige (1998) fyra frivilliga fackkedjor inom området blomsterdetaljhandel. De fyra är Interflora AB, Trädgårdsringen, Växtmästaren Minut AB och Gröna Plantringen AB, av vilka Interflora är störst såväl räknat i antal medlemmar som räknat i omsättning. Interflora-medlemmarnas omsättning uppges vara 1 050 miljoner kronor.

text: 6. EuroFlorist och Blommogram AB bedriver bl.a. blomsterförmedlingsverksamhet och utgivning av blomsterpresentkort. Enligt EuroFlorist har inga större förändringar skett på marknaden för tjänsten blomsterförmedling sedan Konkurrensverket handlade ärende 333/95. Viss ökning av försäljningen via Internet kan dock noteras. Enligt EuroFlorists bedömning har Interflora-koncernen, genom tjänsterna Blommogram och Teleflora, en marknadsandel om ca 70 % och EuroFlorist har en marknadsandel om ca 25 %. Enligt Interflora AB svarar butikerna i Interflorakedjan för ca 35 % av antalet blomsterförmedlingsuppdrag inom Blommogram.

text: Förfarandet

text: 7. Interflora har, till de blomsterhandlare som är medlemmar i Interflora-kedjan, sänt ut ett standardavtal för undertecknande, vari handlaren enligt avtalsklausulen 6.3 förbinder sig att ”ej direkt eller indirekt delta i med Interflora konkurrerande verksamhet inklusive Interfloras produkter Blommogram och Blomstercheckar”. Blomsterhandlare som exempelvis är ansluten till annan blomsterförmedling än Blommogram och som ingår avtalet måste följaktligen lämna den med Blommogram konkurrerande blomsterförmedlingsorganisationen. Avtalet är avsett att träda i kraft när det undertecknas. Om avtalet inte sägs upp av någon part senast sex månader före avtalstidens utgång förlängs avtalet automatiskt med ett år i taget.

text: RÄTTSLIG BEDÖMNING

text: Konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. Konkurrensverket får, enligt

text: 23 §

text: , ålägga företag att upphöra med överträdelser av förbuden i 6 eller

text: 19 §

text: 9. Butikskedjan Interflora är en frivillig fackhandelskedja som består av ett antal, i nuläget 237, självständiga blomsterhandlare. Samarbetet genom Interflora är således att betrakta som horisontellt. Föremål för Konkurrensverkets prövning är en klausul i standardavtal mellan Interflora AB och i kedjan ingående medlemsföretag. Interflora AB och medlemsföretagen i Interflora-kedjan utgör företag i KL:s mening. Avtalskriteriet i

text: 6 §

text: KL är därmed uppfyllt.

text: 10. Avtalsklausulen 6.3 i standardavtalet föreskriver att Interflora-medlemmen ej ”direkt eller indirekt [får] delta i med Interflora konkurrerande verksamhet inklusive Interfloras produkter Blommogram och Blomstercheckar”. Denna konkurrensklausul måste tolkas som att ingen av medlemmarna får vara ansluten till en annan frivillig fackkedja inom blomsterbranschen eller agera ombud för produkter som konkurrerar med produkterna Blommogram eller Blomstercheckar. Avtalsklausulen kan således sägas bestå av två delar i det att den dels föreskriver förbud för handlaren att engagera sig i med Interflora-kedjan konkurrerande verksamhet, d.v.s. annat kedjesamarbete, och dels föreskriver förbud mot att sälja produkter (tjänster) vilka konkurrerar med Blommogram och Blomstercheckar, d.v.s. ett slags produktexklusivitet.

text: 11. Avtalet medför, enligt EuroFlorist, att EuroFlorist kommer att förlora ett antal ombud och därmed förlora representation på ett antal orter, vilket leder till att den geografiska täckningen urholkas. När den geografiska täckningen blir för liten finns risk att ytterligare ombud lämnar EuroFlorist. EuroFlorist menar att det ifrågavarande avtalet har till syfte och effekt att snedvrida konkurrensen.

text: 12. Konkurrensklausulen innebär att Interflora-kedjans medlemmar förhindras att vara medlemmar i kedjor vilka konkurrerar med Interflora-kedjan och förhindras att marknadsföra produkter vilka konkurrerar med Blommogram och Blomstercheckar. Effekten blir att den tillgängliga marknaden för faktiska och potentiella konkurrenter krymper. Det leder till att nya konkurrenter får svårare att etablera sig på marknaden. Ett förbud att delta i konkurrerande verksamhet kan ha ett konkurrensbegränsande syfte. Konkurrensklausulen i Interflora AB:s standardavtal får i vart fall konkurrensbegränsande effekt. Konkurrensbegränsningskriteriet är därmed uppfyllt.

text: Konkurrensbegränsning avseende konkurrerande kedjor

text: 13. Interflora-kedjan är en frivillig fackhandelskedja inom blomsterdetaljhandeln. En blomsterhandlare har vanligtvis ett sortiment bestående av en mängd olika artiklar. Flera av dessa produkter kan utifrån konsumenternas synvinkel inte anses utbytbara med varandra. Med hänsyn till att det för konsumenterna dock oftast är fråga om ett val av butik, där konsumenterna förväntar sig att hitta ett givet sortiment av blommor och blomsterrelaterade produkter, och att det här är frågan om ett samarbete mellan blomsterbutiker vilka för ett sådant sortiment anser Konkurrensverket att blomsterdetaljhandeln är relevant produktmarknad. Den relevanta produktmarknaden skulle möjligen kunna begränsas snävare än till att avse den totala försäljningen inom blomsterdetaljhandeln. Emellertid saknas skäl att i detta fall göra en snävare bedömning. Relevant marknad skall därmed anses vara blomsterdetaljhandeln i Sverige.

text: 14. Interflora AB har anfört att ett förbud för medlemmar i en fackhandelskedja att samtidigt tillhöra en konkurrerande kedja syftar till att ge kedjan och dess medlemmar ett skydd i fråga om bl.a. gemensamma investeringar och kunskapsöverföring samt att bevara, stärka och utveckla kedjans gemensamma profil. Enligt Interflora AB är ett konkurrensförbud nödvändigt för att säkerställa att kedjesamarbetet fungerar i enlighet med syftet och det ifrågasatta konkurrensförbudet kan därför inte sägas ha något konkurrensbegränsande syfte. I stället bidrar det till att öka konkurrensen mellan kedjorna, bl.a. genom att dessa tydligare profilerar sig gentemot konsumenterna. Vidare anförs att kedjemedlemmarna endast representerar en liten del av det totala antalet butiker på marknaden varför ett konkurrensförbud som medför att butiker knyts till Interflora-kedjan inte innebär att tillträdet till marknaden i väsentlig mån försvåras eller att konkurrerande företag ej uppnår ”rikstäckning”. Eftersom det helt övervägande antalet blomsterbutiker således är ”fria” föreligger enligt Interflora AB ingen märkbart konkurrensbegränsande effekt på marknaden. Interflora hänvisar även till EG-domstolens praxis,

text: mål C-250/92

text: Goettrup-Klim e.a. Grovvareforeninger v Dansk Landbrugs Grovvareselskab AmbA. Interflora AB har vidare uppgivit att ett antal medlemmar aviserat uppsägning eller sagt upp avtalet med verkan vid årsskiftet, vilket medför att marknadsandelen kan förväntas minska.

text: 15. Interflora som frivillig fackhandelskedja betraktad konkurrerar med andra kedjor, såsom Trädgårdsringen, Växtmästaren Minut AB och Gröna Plantringen AB. Konkurrensklausulens första del, som avser konkurrerande kedjesamarbete, leder till att med Interflora konkurrerande kedjor utestängs från blomsterhandlare vilka svarar för uppskattningsvis ca 20 % av omsättningen inom blomsterdetaljhandeln. Sådan utestängning är, trots att marknadsandelen kan förväntas minska, att betrakta som märkbart konkurrensbegränsande. Vad Interflora anfört om märkbar effekt påverkar inte denna bedömning.

text: 16. Förordning (

text: ) om gruppundantag enligt

text: 17 § konkurrenslagen (1993:20)

text: för kedjor i detaljhandeln bedöms vara tillämplig på Interfloras kedjesamarbete som sådant. Undantaget omfattar, enligt

text: 1 §

text: , samarbete inom mindre kedjor om inköpssamarbete, gemensam marknadsföring, samarbete vid bestämmande av priser i den gemensamma marknadsföringen, kalkyleringshjälp, rätt att förbehålla avtalsparterna rätten att sälja de gemensamt inköpta varorna, samarbete om butiksetablering, finansiella och administrativa tjänster samt tjänster för butiks- och personalutveckling. Varken i förordningen eller i förordningsmotiven undantas emellertid konkurrensklausuler med åtaganden att inte delta i konkurrerande kedjesamarbete från tillämpning av

text: 6 §

text: KL. Klausulen står därmed i strid med

text: 6 §

text: KL.

text: 17. En konkurrensklausul innebärande förbud mot att delta i konkurrerande kedjesamarbete skulle under vissa omständigheter kunna anses nödvändig för att kedjesamarbetet skall fungera på tillfredsställande sätt. Utgångspunkten för kedjegruppundantaget är, enligt motiven, att samarbete mellan företag i detaljhandeln kan medföra fördelar från allmän synpunkt, bl.a. eftersom samarbete ger kedjan och därmed varje medlemsföretag ökade möjligheter att köpa stora kvantiteter från leverantörer. Därvid kan slutsatsen dras att vissa konkurrensbegränsningar som faller utanför gruppundantaget men ändå är nödvändiga för att de positiva effekterna skall uppnås kan kvalificera sig för individuellt undantag enligt

text: 8 §

text: KL.

text: Konkurrensbegränsning avseende konkurrerande produkter

text: 18. Blommogram AB tillhandahåller tjänsterna Blommogram och Blomstercheckar även till blomsterhandlare utanför kedjesamarbetet i Interflora. Ombudskapet för Blommogram och Blomstercheckar regleras genom ett separat avtal, skiljt från Interflora-avtalet och medlemskapet i Interflora-kedjan. Blommogram AB konkurrerar med företag, framför allt EuroFlorist, vilka erbjuder självständiga blomsterhandlare förmedlingstjänster genom ombudskap. Sådana tjänster förutsätter inte inköpssamarbete, gemensam butiksutformning eller andra samarbeten som kan betecknas som karaktäristiska för kedjor i kedjegruppundantagets mening. Konkurrensverket gör därför bedömningen att Blommogram och Blomstercheckar skall ses som tjänsteprodukter. Även EuroFlorist är att uppfatta som tillhandahållare av tjänsteprodukter till fristående blomsterbutiker och ej som en frivillig fackkedja i kedjegruppundantagets mening.

text: 19. Marknadsförhållandena på marknaden för blomsterförmedling i Sverige synes i allt väsentligt överensstämma med de förhållanden som låg till grund för Konkurrensverkets beslut i Blommogram-ärendet (dnr 333/95). Skillnaden är att i detta fall rör konkurrensklausulen Interflora-kedjans medlemsföretag i stället för Blommogram AB:s ombud. I Blommogram-ärendet ansågs tjänsten blomsterförmedling i Sverige utgöra relevant marknad. Det saknas skäl att i detta fall göra en annan bedömning. Blommogram AB har ca 70 % av marknaden för blomsterförmedling i Sverige. Interflora AB har uppgivit att Interflora-kedjans medlemmars andel av Blommogram är ca 35 % mätt i antalet förmedlingar. Detta innebär att medlemmarna i Interflora-kedjan tillsammans torde svara för ca 25 % av marknaden för blomsterförmedling.

text: 20. Konkurrensklausulens andra del, som avser konkurrerande produkter, leder således till en utestängning av Blommogram AB:s konkurrenter från butiker vilka står för ca 25 % av det totala antalet blomsterförmedlingar. Inom de berörda butikerna elimineras därmed konkurrensen mellan olika produkter helt såvitt avser produkterna blomsterförmedling och blomsterpresentkort. Sådan utestängning är att betrakta som märkbart konkurrensbegränsande. Vad Interflora anfört om märkbar effekt (se punkt 14) påverkar inte denna bedömning. På orter där antalet blomsterhandlare är begränsat kan dessutom den bindning av återförsäljare som konkurrensklausulen innebär leda till att leverantörer av konkurrerande produkter, särskilt sådana med mindre marknadsandel, kan få svårt att finna någon återförsäljare för sin produkt på orten. Vad Interflora AB anfört om syftet med konkurrensförbudet – att bl.a. skydda investeringar och kunskapsöverföring – saknar betydelse i detta sammanhang eftersom blomsterhandlare utanför Interflora-kedjan även fortsättningsvis kan vara anslutna både till Blommogram och till annan blomsterförmedlare, exempelvis EuroFlorist. Det innebär att åsyftat skydd avseende kunskapsöverföringar och investeringar inte uppnås vad avser blomsterförmedlingstjänster. Konkurrensverket bedömer att konkurrensklausulen i den del som avser konkurrerande produkter inte är nödvändig för att kedjesamarbetet avseende inköp m.m. skall fungera tillfredsställande. Sammantaget står därmed klausulen i strid med

text: 6 §

text: KL.

text: 21. Grundat på vad som framkommit i ärendet gör Konkurrensverket bedömningen att förutsättningar för undantag enligt

text: 8 §

text: KL inte torde föreligga i denna del.

text: Sammanfattande slutsats

text: 22. Mot bakgrund av vad som framkommit i ärendet bör Interflora AB åläggas att inte tillämpa avtalsklausulen 6.3 i dess nuvarande lydelse. Dessutom bör Interflora AB åläggas att informera medlemmarna i Interflora-kedjan om att avtalsklausulen inte får tillämpas.

text: Hur man överklagar , se bilaga 1.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Morgan Pettersson. I den slutliga handläggningen har också konkurrensråden Maina Sancho och Anita Sundberg deltagit.

text: Ann-Christin Nykvist

text: Morgan Pettersson

text: Kopia till:

text: EuroFlorist Sverige AB, Box 808, 161 24 BROMMA

text: Ombud: advokaten Louise Widén, Mannheimer Swartling Advokatbyrå AB,

text: Box 1711, 111 87 STOCKHOLM

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


title: Prisutveckling på annonser i Gula Sidorna

text: Er skrivelse angående Telia InfoMedia Reklam AB:s prishöjning för annonsering i Gula sidorna.

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 30 juni 2000 anfört klagomål över att Telia InfoMedia Reklam AB har utnyttjat sin dominerande marknadsställning vid sin prishöjning för annonsering i Gula sidorna.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: För att Konkurrensverket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Konkurrensverket anser att vad som anförts i Er skrivelse inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i den lagstiftning verket har att tillämpa eller eljest närmare granska de förhållanden som påtalas i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: För Er kännedom vill Konkurrensverket informera om att det för närvarande pågår en utredning inom Post- och telestyrelsen (PTS) om möjligheterna att ta fram en samlad katalogfunktion på den svenska marknaden. Utredningen beräknas vara avslutad i september 2000.

text: Detta beslut har fattats av bitr. avdelningschefen Peter Delden. Föredragande har varit Eva Nemec.

text: Peter Delden

text: Eva Nemec

text: Kopia:

text: Post och Telestyrelsen


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Martin & Servera AB, Galatea Spirits AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Detalj- och dagligvaruhandel
Hotell, restaurang och konferens

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 618/2014 – Martin & Servera AB och Galatea Spirits AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2014-10-22 (Dnr 618/2014)

text: Konkurrensverket lämnar Martin & Servera ABs förvärv av ensam kontroll över Galatea Spirits AB utan åtgärd.


motpart: Malung-Sälen kommun

title: Tillsyn gällande Malung-Sälen kommun avseende LOU, upphandling av support och underhåll av verksamhetssystem

text: Malung-Sälens kommuns upphandling av support och underhåll av verksamhetssystem

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av support och underhåll av verksamhetssystem. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Hampus Stefansson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


motpart: Länsstyrelsen i Södermanlands län

title: Länsstyrelsen i Södermanlands län - Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Länsstyrelsen i Södermanlands län har agerat i strid med

text: 10 kap. 4 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att inte i tid efterannonsera upphandlingen med upphandlings-ID MT5497, Upphandling avseende skötsel av slåtterkärr och ängar i Södermanlands län.

text: Länsstyrelsen i Södermanlands län förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 1. Konkurrensverket har uppmärksammat i statistik från EU:s standardformulär för upphandling, eForms, att många upphandlingar inte efterannonseras. Detta leder till en bristfällig statistik avseende offentliga inköp i Sverige. Efterannonsering av upphandlingar skapar dessutom insyn och transparens avseende de offentliga inköpen.

text: 2. Vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser 2021 och 2022 noterade Konkurrensverket att flera av Länsstyrelsen i Södermanlands läns (Länsstyrelsen) upphandlingar inte hade efterannonserats. En av dem var Upphandling avseende skötsel av slåtterkärr och ängar i Södermanlands län (Upphandlingen). Den ursprungliga upphandlingsannonsen publicerades den 7 maj 2021.

text: 3. Under utredningen har Länsstyrelsen sammanfattningsvis angett följande. Länsstyrelsen har granskat ärendet men kan inte finna någon förklaring till den uteblivna efterannonseringen. Upphandlingen avsåg tjänst, påbörjades innan den 1 februari 2022 och dess uppskattade värde uppgick till 1 500 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Skälen för beslutet

text: Skyldigheten att efterannonsera

text: 4. Lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) gäller för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 5. När upphandlade kontrakt eller ramavtal har tilldelats ska resultatet av upphandlingen efterannonseras senast 30 dagar efter det att avtalet eller ramavtalet ingicks. För upphandlingar som är påbörjade innan den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera endast upphandlingar över tröskelvärdena. För upphandlingar som är påbörjade efter den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera både upphandlingar över och under tröskelvärdena. Upphandlingar som understiger direktupphandlingsgränsen behöver inte efterannonseras.

text: 6. Bestämmelserna om efterannonsering finns för upphandlingar över tröskelvärdet i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU. Vad en efterannons ska innehålla framgår av

text: upphandlingsförordningen (2016:1162)

text: och för upphandlingar över tröskelvärdet även i de standardformulär som regleras i genomförandeförordningen om eForms.

text: 7. För upphandlingar av byggentreprenader som påbörjades mellan den 1 januari 2020 och den 31 december 2021 var direktupphandlingsgränsen 615 312 kronor. Tröskelvärdet var 1 427 377 kronor för centrala upphandlande myndigheter och 2 197 545 kronor för övriga upphandlande myndigheter. Länsstyrelsen utgör en central upphandlande myndighet.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 8. Länsstyrelsen är upphandlande myndighet i ärendet. Enligt vad som framkommit av utredningen påbörjades Upphandlingen före den 1 februari 2022 och uppgick till ett värde om 1 500 000 kronor, vilket översteg såväl direktupphandlingsgränsen som tillämpligt tröskelvärde.

text: 9. Av utredningen har framkommit att efterannonsering inte har skett i tid. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda om efterannonsering skett vid en senare tidpunkt.

text: 10. Länsstyrelsen har med beaktande av vad som anförts ovan agerat i strid med bestämmelserna om efterannonsering i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU.

text: 11. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda övriga upphandlingar som granskats i ärendet vidare.

text: Detta beslut har fattats av vikarierande generaldirektören. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.


motpart: MKB fastighets Aktiebolag

title: MKB fastighets Aktiebolag - Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: MKB Fastighets Aktiebolag har agerat i strid med

text: 10 kap. 4 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att inte i tid efterannonsera upphandlingen med upphandlings-ID MT20744, Skjutskontoret 4 – TE nybyggnation av flerbostadshus.

text: MKB Fastighets Aktiebolag förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 1. Konkurrensverket har uppmärksammat i statistik från EU:s standardformulär för upphandling, eForms, att många upphandlingar inte efterannonseras. Detta leder till en bristfällig statistik avseende offentliga inköp i Sverige. Efterannonsering av upphandlingar skapar dessutom insyn och transparens avseende de offentliga inköpen.

text: 2. Vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser 2021 och 2022 noterade Konkurrensverket att flera av MKB Fastighets Aktiebolags (MKB) upphandlingar inte hade efterannonserats. En av dem var upphandlingen Skjutskontoret 4 – TE nybyggnation av flerbostadshus (Upphandlingen). Den ursprungliga upphandlingsannonsen publicerades den 20 maj 2022.

text: 3. Under utredningen har MKB sammanfattningsvis angett följande. Skälet till den uteblivna efterannonseringen är kompetensbrist. MKB kommer åtgärda bristerna i efterannonseringen så fort som möjligt. Upphandlingen avsåg byggentreprenad, påbörjades efter den 1 februari 2022 och dess uppskattade värde uppgick till 60 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Skälen för beslutet

text: Skyldigheten att efterannonsera

text: 4. Lagen (

text: 10 kap. 4 §

text: upphandlingsförordningen (2016:1162)

text: 7. För upphandlingar av byggentreprenader som påbörjades mellan den 1 februari 2022 och den 31 december 2023 var direktupphandlingsgränsen 700 000 kronor och tröskelvärdet 55 991 099 kronor.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 8. MKB är upphandlande myndighet i ärendet. Enligt vad som framkommit av utredningen påbörjades Upphandlingen efter den 1 februari 2022 och uppgick till ett värde om 60 000 000 kronor, vilket översteg såväl tillämplig direktupphandlingsgräns som tillämpligt tröskelvärde.

text: 10. MKB har med beaktande av vad som anförts ovan agerat i strid med bestämmelserna om efterannonsering i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Hur man överklagar


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

motpart: Kronprinsen Bowling AB

title: Malmö kommun - bowlingarena

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, dnr 62/2012 – Malmö kommun

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2013-01-30 (Dnr 62/2012)

text: Efter att Konkurrensverket initierat en utredning rörande Malmö kommuns förslag på att låta uppföra och hyra ut en nationalarena för bowling i Malmö avvecklade kommunen planerna. Mot denna bakgrund beslutade Konkurrensverket att inte utreda ärendet vidare.

text: Ta del av Konkurrensverkets avskrivningsbeslut

text: Ifrågasatt konkurrensproblem avseende Malmö kommuns förslag på att uppföra och hyra ut en nationalarena för bowling I Malmö

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Den 25 januari 2012 mottog Konkurrensverket ett klagomål från Kronprisen Bowling AB (Kronprinsen). I anmälan görs gällande att ett genomförande av ett förslag från Malmö kommun på att uppföra och hyra ut en nationalarena för bowling i Malmö (förslaget) helt skulle komma till att dränera underlaget för befintliga bowlinghallar i Malmö. I anmälan anförs att ett genomförande av förslaget skulle medföra att Kronprinsen skulle tappa befintliga och potentiella föreningar som utövar så kallad sportbowling i aktörens bowlinghall.

text: I anmälan ifrågasätter Kronprisen att Malmö kommun, i fritidsförvaltningens utredning Svensk bowlings nationalarena i Malmö, har framfört att ett realiserande av förslaget skulle kunna påverka befintliga bowlinghallar i Malmö negativt. I utredningen anförs att en ny nationalarena för sportbowlingens del skulle innebära att man inte längre behöver nyttja anläggningen på Kronprinsen. För den så kallade nöjesbowlingens del anges att en ny anläggning skulle påverka beläggningen negativt och att detta skulle kunna leda till att någon bowlinganläggning i Malmö tvingas till avveckling.

text: Enligt förslaget skulle nationalarenan vara utrustad med 44 bowlingbanor, café och restaurang, tre omklädningsrum samt läktare för 840 åskådare. Malmö kommun skulle inte bedriva verksamhet i nationalarenan i egen regi. Kommunen skulle investera i byggnaden, banor och kök i syfte att hyra ut nationalarenan till en privat entreprenör. Den beräknade investeringskostnaden för Malmö kommun uppskattas till minst 70 000 000 kronor. Den beräknade lägsta årshyran för den entreprenör som skulle bedriva nationalarenan uppskattas till 7 000 000 kronor.

text: Utredning

text: Konkurrensverket har utrett huruvida Malmö kommuns förslag på att uppföra och hyra ut en nationalarena för bowling utgör en sådan konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet som kan förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen (2008:579)

text: Enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: får en kommun eller ett landsting förbjudas att bedriva en viss säljverksamhet, som omfattas av

text: 1 kap. 5 § konkurrenslagen

text: , om denna snedvrider eller är ägnad att snedvrida förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, alternativt hämmar eller är ägnad att hämma förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. En sådan säljverksamhet får dock inte förbjudas om den är förenlig med lag.

text: Inom ramen för Konkurrensverkets utredning har verket kontaktat Malmö kommun och träffat företrädare för kommunen. Konkurrensverket har även kontaktat nationella och internationella organisationer såsom Svenska Bowlingförbundet, Sveriges Bowlinghallars förbund och World Tenpin Bowling Association. Vidare har Konkurrensverket, utöver aktören Kronprisen, tillskrivit och besökt ytterligare tre privata bowlingaktörer i Malmö.

text: Konkurrensverkets utredning visar att ett realiserande av förslaget skulle medföra att det uppstår sådana konkurrensbegränsande effekter som avses i

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: . Konkurrensverkets utredning tyder på att det föreligger en överkapacitet på marknaden redan under rådande marknadsförhållanden. Ett realiserande av förslaget skulle innebära att Malmö kommun skapar ett överutbud, genom ett nettotillskott på 22 bowlingbanor, på en redan överetablerad marknad. Detta riskerar att medföra nedskärning eller avveckling av vissa privata bowlingverksamheter i Malmö, vilket är en konsekvens som även Malmö kommun har förutsett i sin utredning.

text: Malmö kommun har uppgett att syftet med nationalarenan skulle vara att skapa kapacitet för lokal sportbowling samt för nationella och internationella tävlingar, vilket även skulle medföra turismekonomiska fördelar för kommunen. Dock visar Konkurrensverkets utredning att sportbowlingstrenden är nedåtgående och att kundunderlaget därmed är vikande. En minskad efterfrågan skulle göra det svårt eller omöjligt för privata bowlingaktörer att kompensera en förlust av kunder till den förslagna nationalarenan. Det har inte framkommit några omständigheter som tyder på att trenden kommer att vända inom en överblickbar framtid.

text: Malmö kommun har framfört att en förutsättning för genomförande av förslaget är att en privat entreprenör åtar sig att hyra nationalarenan på marknadsmässiga villkor. De privata bowlingaktörerna i Malmö har gjort gällande att det inte skulle

text: vara möjligt för en privat entreprenör att bedriva lönsam verksamhet i den planerade nationalarenan utan kommunala subventioner. Aktörerna menar att en privat entreprenör inte skulle klara av att erlägga en årshyra på 7 000 000 kronor under givna förhållanden och att detta slutligen skulle medföra att verksamheten skulle behöva finansieras med kommunala stöd.

text: Enligt Konkurrensverkets uppfattning talar mycket för att den förslagna verksamheten strider mot

text: kommunallagen (1991:900)

text: och lag (

text: ) om vissa kommunala befogenheter.

text: Konkurrensverkets sammantagna preliminära bedömning av ärendet är att samtliga rekvisit för ett verksamhetsförbud enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: är uppfyllda samt att den planerade verksamheten inte är förenlig med lag.

text: Den 27 september 2012 presenterades Konkurrensverkets preliminära bedömning för Malmö kommuns företrädare. Under presentationen framförde kommunen att fritidsnämndens uppdrag från kommunstyrelsen är att lösa likvidfrågan, under förutsättning att kommunen hittar en entreprenör som kan ansvara för verksamheten på nationalarenan samt att Konkurrensverket godkänner projektet. Under presentationen uppgav kommunens företrädare även att planen på nationalarenan troligen inte kommer realiseras, men att det formella beslutet måste tas av fritidsnämnden vid ett nämndsammanträde.

text: På nämndsammanträde den 13 december 2012 beslutade Malmö kommuns fritidsnämnd att avveckla planen på att uppföra och hyra ut en nationalarena för bowling i Malmö. I tjänsteutlåtande från fritidsförvaltningen konstateras att Konkurrensverkets preliminära bedömning är att byggandet av nationalarenan strider mot

text: konkurrenslagen

text: och

text: kommunallagen

text: . I tjänsteutlåtandet framförs vidare att även förvaltningen har kunnat se ett vikande underlag för sportbowlingen i Malmö.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket bland annat in hur allvarligt problemet eller företeelsen är och hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande.

text: Mot bakgrund av att Malmö kommun har beslutat att inte fullfölja planen på att uppföra och hyra ut en nationalarena för bowling i Malmö, finner Konkurrensverket inte skäl för att i Stockholms tingsrätt yrka på ett verksamhetsförbud enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen


motpart: Tidningen Tromb

title: Begäran om omprövning av beslut i ärende dnr 592/2006 - oskäliga affärsvillkor postdistribution

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – oskäliga affärsvillkor postdistribution

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket ändrar inte sitt tidigare beslut.

text: Ärendet

text: Ni har anfört att Posten AB gör sig skyldig till missbruk av dominerande ställning genom att tillämpa oskäliga affärsvillkor avseende postdistribution utanför storstäderna.

text: Konkurrensverket har i beslut den 31 oktober 2006 i ärende med dnr 592/2006 bedömt att det saknas tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna granska de förhållanden som ni tagit upp. Ni begär nu att detta beslut ska omprövas.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna.

text: Mot bakgrund av vad ni anfört finner Konkurrensverket inte skäl att ändra sitt

text: beslut. Konkurrensverket kommer därför inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av er skrivelse.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakunniga Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Anita Kouvatsos.

text: Ann-Sofie Eriksson Anita Kouvatsos

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


motpart: Region Gotland

title: Tillsyn gällande Region Gotland avseende LOU, upphandling av uppgradering av befintligt EKG-system

text: Region Gotlands upphandling av uppgradering av befintligt EKG-lagringssystem

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket noterade i sin omvärldsbevakning att Region Gotland publicerade ett meddelande om frivillig förhandsinsyn för tilldelning av kontrakt avseende anskaffning av uppgradering av befintligt EKG-lagringssystem. Av meddelandet framgår bl.a. att upphandlingsförfarandet förhandlat förfarande utan föregående annonsering tillämpats på grund av tekniska skäl i enlighet med

text: 6 kap. 14 § första stycket 2 lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling.

text: Mot bakgrund av uppgifterna i förhandsinsynen inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Region Gotland i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med tillämplig lag.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om er upphandling av uppgradering av befintligt EKG-lagringssystem. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Therése Westermark. Föredragande har varit föredragande jurist Elin Kolbjer.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


motpart: Morastrand Aktiebolag

title: Morastrand AB:s upphandling av byggentreprenader; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Morastrand AB:s efterannonsering av upphandlingarna med upphandlings-ID MT7276: Valhall Stam- och badrumsrenovering och SE72081: Storkök Saxnäs har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: Konkurrensverket har vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser år 2021 och 2022 noterat att Morastrand AB (Morastrand) publicerat annonser som inte följts av någon efterannons. De aktuella upphandlingarna är

text: a. upphandlings-ID MT7276: Valhall Stam- och badrumsrenovering, publicerad den 10 juni 2021 och

text: b. upphandlings-ID SE72081: Storkök Saxnäs publicerad den 24 februari 2022.

text: Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Morastrand i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida de aktuella annonserna har efterannonserats i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Morastrand har under utredningen anfört att upphandlingen med upphandlings- ID MT7276: Valhall Stam- och badrumsrenovering avbröts innan kontrakt kunde skrivas. Morastrand har även anfört att upphandlingen med upphandling-ID SE72081: Storkök Saxnäs hade ett värde på 16 000 000 kronor, var påbörjad innan den 1 februari 2022 och var en byggentreprenad.

text: Skälen för beslutet

text: Det har under utredningen framkommit att upphandlingen med ID MT7276 blev avbruten och att upphandlingen med ID SE72081 har påbörjats innan den 1 februari 2022 och att dess värde inte överstigit tillämpligt tröskelvärde för byggentreprenader. Skyldighet att efterannonsera upphandlingarna har då inte förelegat. Mot bakgrund av detta bedömer Konkurrensverket att det inte finns skäl att fortsätta utredningen.

text: Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om Morastrand i övrigt har agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit föredragande juristen Frida Nyqvist.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Beslutet publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Hi3G Access AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - Telia Alltid Total

text: Att. Advokaterna Eric Ericsson och Mattias Hedberg

text: Advokatfirman Södermark

text: Box 14055

text: 104 40 Stockholm

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – ”Telia Alltid Total”

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Ärendet

text: Ni har anfört att TeliaSonera Sverige AB missbrukar sin dominerande ställning i samband med marknadsföring av abonnemang med fast pris för samtal till telefoner i bland annat mobilnätverk, i strid mot

text: 19 § konkurrenslagen

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av Anne Vadasz-Nilsson. Föredragande har varit Joachim Allard.

text: Anne Vadasz-Nilsson Joachim Allard


motpart: Öresundskraft AB

title: Tillsyn gällande Öresundskraft AB avseende LOU, upphandling av analysverktyg för kablar

text: Öresundskraft ABs upphandling av analysverktyg (smart cable guard)

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket noterade i sin omvärldsbevakning att Öresundskraft AB publicerade ett meddelande om frivillig förhandsinsyn för tilldelning av kontrakt avseende anskaffning av analysverktyg för bl.a. kablar (smart cable guard). Av meddelandet framgår bl.a. att upphandlingsförfarandet förhandlat förfarande utan föregående annonsering tillämpats på grund av tekniska skäl.

text: Mot bakgrund av uppgifterna i förhandsinsynen inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Öresundskraft AB i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med tillämplig lag.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om er upphandling av analysverktyg för bl.a. kablar (smart cable guard). Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Therése Westermark. Föredragande har varit föredragande jurist Elin Kolbjer.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


motpart: Myndigheten för yrkeshögskolan

title: Myndigheten för yrkeshögskolan - Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Myndigheten för Yrkeshögskolan har agerat i strid med

text: 10 kap. 4 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att inte i tid efterannonsera upphandlingen med upphandlings-ID MT498, Systemutveckling.

text: Myndigheten för Yrkeshögskolan förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 1. Konkurrensverket har uppmärksammat i statistik från EU:s standardformulär för upphandling, eForms, att många upphandlingar inte efterannonseras. Detta leder till en bristfällig statistik avseende offentliga inköp i Sverige. Efterannonsering av upphandlingar skapar dessutom insyn och transparens avseende de offentliga inköpen.

text: 2. Vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser 2021 och 2022 noterade Konkurrensverket att flera av Myndigheten för Yrkeshögskolans (Myndigheten) upphandlingar inte hade efterannonserats. En av dem var upphandlingen Systemutveckling (Upphandlingen). Den ursprungliga upphandlingsannonsen publicerades den 20 januari 2021.

text: 3. Under utredningen har Myndigheten sammanfattningsvis angett följande. Skälet till den uteblivna efterannonseringen är personalrelaterat. Upphandlingen avsåg tjänster, påbörjades innan den 1 februari 2022 och dess uppskattade värde uppgick till 40 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Skälen för beslutet

text: Skyldigheten att efterannonsera

text: 4. Lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) gäller för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 5. När upphandlade kontrakt eller ramavtal har tilldelats ska resultatet av upphandlingen efterannonseras senast 30 dagar efter det att avtalet eller ramavtalet ingicks. För upphandlingar som är påbörjade innan den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera endast upphandlingar över tröskelvärdena. För upphandlingar som är påbörjade efter den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera både upphandlingar över och under tröskelvärdena. Upphandlingar som understiger direktupphandlingsgränsen behöver inte efterannonseras.

text: 6. Bestämmelserna om efterannonsering finns för upphandlingar över tröskelvärdet i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU. Vad en efterannons ska innehålla framgår

text: av

text: upphandlingsförordningen (2016:1162)

text: och för upphandlingar över tröskelvärdet även i de standardformulär som regleras i genomförandeförordningen om eForms.

text: 7. För upphandlingar av tjänster som påbörjades mellan den 1 januari 2020 och den 31 december 2021 var direktupphandlingsgränsen 615 312 kronor och tröskelvärdet 2 197 545 kronor.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 8. Myndigheten är upphandlande myndighet i ärendet. Enligt vad som framkommit av utredningen påbörjades Upphandlingen innan den 1 februari 2022 och uppgick till ett värde om 40 000 000 kronor, vilket översteg såväl tillämplig direktupphandlingsgräns som tillämpligt tröskelvärde.

text: 9. Av utredningen har framkommit att efterannonsering inte har skett i tid. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda om efterannonsering skett vid en senare tidpunkt.

text: 10. Myndigheten har med beaktande av vad som anförts ovan agerat i strid med bestämmelserna om efterannonsering i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU.

text: 11. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda övriga upphandlingar som granskats i ärendet vidare.

text: Detta beslut har fattats av vikarierande generaldirektören. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.


motpart: Stockholmen Förvaltning AB

title: Bankernas köp av postgirot

text: Er skrivelse angående Postens försäljning av postgirot

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 3 juli 2000 hemställt att Konkurrensverket skall stoppa den tilltänkta sammanslagningen mellan Bankgirot och postgirot.

text: Huvudregeln för att en koncentration ska prövas enligt

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, är att de berörda företagen tillsammans har en omsättning föregående räkenskapsår som överstiger fyra miljarder kronor och minst två at de berörda företagen har en omsättning i Sverige föregående räkenskapsår som överstiger 100 miljoner kronor för vart och ett av företagen.

text: En koncentration kan också ha s.k. gemenskapsdimension, och prövad då av EG-kommissionen i Bryssel. Detta inträffar om den sammanlagda omsättningen i hela världen för samtliga de berörda företagen överstiger 5 miljarder EURO och den sammanlagda omsättningen för minst två av de berörda företagen överstiger 250 miljoner EURO.

text: Frågan om företagskoncentrationen skall bedömas av Europeiska kommissionen eller Konkurrensverket kommer att beslutas inom några veckor. Därutöver vidtar Konkurrensverket inte någon åtgärd för närvarande med anledning av Er skrivelse.

text: Har Du några frågor med anledning av denna skrivelse går det bra att kontakta Olof Pontusson eller Christina Szatek på Förvärvsavdelningen, tel. vx 08- 700 16 00.

text: Detta beslut har fattats av bitr. avdelningschefen Delden. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Peter Delden

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket