arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Västra Götalandsregionen

publisher: Konkurrensverket

title: Tillsyn gällande Västra Götalandsregionen avseende upphandling av vårdinformationssystem

org: kkv

type: rubrik

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

type: stycke

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån vår prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra.

text: Det har inte kunnat säkerställas att det skett en överträdelse utifrån vad som framkommit av utredningen. Mot den bakgrunden, och vad som i övrigt framkommit, anser vi att det inte föreligger skäl för att i nuläget vidta ytterligare utredningsåtgärder. Konkurrensverket skriver därför av ärendet.

text: Detta beslut har fattats av Therése Westermark. Föredragande har varit Elin Kolbjer.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

type: avgorande


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Oskälig prishöjning - teleavgifter

text: Er skrivelse angående Telias prishöjning

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 28 augusti 2001 anfört klagomål över Telias höjning av abonnemangsavgiften.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Vad gäller Telias prishöjning är frågan reglerad i

text: telelagen (1993:597)

text: och förändringar av dessa taxor faller under Post- och Telestyrelsens (PTS) tillsynsområde. Post- och Telestyrelsens adress är Box 5398 102 49 Stockholm.

text: Konkurrensverket har ett regelbundet samarbete med PTS där olika frågor som gäller konkurrensen på telemarknaden diskuteras. Inom ramen för detta samarbete finns möjligheter att närmare undersöka olika förhållanden.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd medanledning av Er skrivelse.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


motpart: Teknik- och servicenämnden i Örebro kommun

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Tillsyn gällande Teknik- och servicenämnden i Örebro kommun avseende upphandling av konsulttjänster

text: Beslut om upphandlingsskadeavgift – upphandling av konsulttjänster

text: Konkurrensverket konstaterar att Teknik- och servicenämnden i Örebro kommun har agerat i strid med

text: 10 kap. 1 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att den 29 maj 2024 ingå ett avtal avseende konsulttjänster utan föregående annonsering, trots att förutsättningarna för detta saknats. Teknik- och servicenämnden har därmed genomfört en otillåten direktupphandling.

text: Konkurrensverket beslutar att Teknik- och servicenämnden i Örebro kommun ska betala en upphandlingsskadeavgift enligt 21 kap. 7 § lagen om offentlig upphandling på 220 000 (tvåhundratjugotusen) kronor.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Ärendet inleddes efter att Konkurrensverket mottagit ett tips om att Teknikoch servicenämnden i Örebro kommun (Nämnden) skulle ha direktupphandlat ett avtal efter att Nämnden inte fått några avropssvar på en förnyad konkurrensutsättning. Med anledning av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Nämnden i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda om anskaffningen genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Konkurrensverket redogör inledningsvis för de omständigheter som har lagts till grund för bedömningen och därefter för frågan om upphandlingsskadeavgift.

text: Bakgrund och omständigheter

text: År 2021 upphandlade Örebro kommun (Kommunen) ett ramavtal avseende bemanningstjänster (Ramavtalet). Ramavtalet löpte mellan den 1 januari 2022 och den 31 december 2025.

text: Våren 2024 genomförde Nämnden en förnyad konkurrensutsättning från Ramavtalet gällande en enhetschef för enheten Bygg och drift, på avdelningen Park och gata inom Teknik- och serviceförvaltningen.

text: I den förnyade konkurrensutsättningen inkom två avropssvar. Det ena avropssvaret kom dock att återtas av anbudsgivaren och det andra anbudssvaret följde inte prissättningen i Ramavtalet och underkändes därmed av Nämnden.

text: Med anledning av detta genomförde Nämnden en direktupphandling av tjänsten som enhetschef för enheten Bygg och drift där Åhlenius Strateger AB (Leverantören) tilldelades uppdraget och blev leverantör. Ett avtal ingicks den 29 maj 2024 (Avtalet) och avsåg ett uppdrag för perioden den 1 juni till den 31 december 2024.

text: Avtalet har därefter förlängts två gånger. Den första förlängningen skedde i december 2024 och omfattade perioden den 1 januari 2025 till den 30 juni

text: 2025. Den andra förlängningen skedde i april 2025 och omfattade perioden den 1 juli 2025 till den 31 augusti 2025.

text: Vad Nämnden har anfört

text: Nämnden har under utredningen anfört bland annat följande.

text: Det är Nämnden som har genomfört beställningen och ingått Avtalet. Det är även Nämndens budget som har belastats. Det är därför Nämnden som utgör upphandlande myndighet i upphandlingen av Avtalet.

text: Nämnden var i behov av en interim enhetschef till enheten Bygg och drift, på avdelningen Park och gata inom Teknik- och serviceförvaltningen. Nämnden skickade ut en avropsförfrågan i enlighet med Ramavtalet, men inget av de inkomna avropssvaren i den förnyade konkurrensutsättningen kunde accepteras. Nämnden genomförde därför en direktupphandling utan föregående annonsering och ingick Avtalet med Leverantören.

text: Den första förlängningen av Avtalet genomfördes för att skapa arbetsro efter en tidigare genomförd omorganisation. Den andra förlängningen av Avtalet genomfördes när det stod klart att en rekryteringsprocess inte skulle hinna klart innan Avtalet löpte ut.

text: Bedömning

text: Tillämplig lag

text: LOU gäller för upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: Med upphandlande myndighet avses en statlig eller kommunal myndighet. Även kommunala nämnder kan utgöra egna upphandlande myndigheter.

text: Ett kontrakt är ett skriftligt avtal med ekonomiska villkor som ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera leverantörer och som avser till exempel tillhandahållande av tjänster.

text: Nämnden och Leverantören har ingått Avtalet för att Leverantören ska tillhandahålla en enhetschef till enheten för Bygg och drift på avdelningen Park och gata inom Teknik- och serviceförvaltningen. Nämnden har genom Avtalet åtagit sig att betala för tjänsten.

text: Nämndens uppgift om att det är Nämnden som utgör upphandlande myndighet vinner stöd av utredningen i övrigt.

text: Konkurrensverket bedömer sammanfattningsvis att upphandlingen av Avtalet omfattas av LOU och att Nämnden är upphandlande myndighet.

text: Upphandlingens värde

text: Värdet av en upphandling är det totala belopp som, enligt den upphandlande myndighetens uppskattning, ska betalas enligt de varukontrakt, tjänstekontrakt eller byggentreprenadkontrakt som ingår i upphandlingen. När värdet bestäms ska options- och förlängningsklausuler som anges i något av upphandlingsdokumenten inbegripas som om de hade utnyttjats. Vidare ska de premier och ersättningar som den upphandlande myndigheten planerar att betala till anbudssökande eller anbudsgivare räknas in i värdet. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt.

text: Uppskattningen av en upphandlings värde ska avse värdet vid den tidpunkt då anbudsinfordran skickas ut eller, om en sådan inte krävs, vid den tidpunkt då den upphandlande myndigheten påbörjar upphandlingsförfarandet.

text: Av Avtalet framgår att det skulle gälla under perioden den 1 juni till den 31 december 2024, såvida det inte skedde en förlängning.

text: Eftersom värdet av en upphandling är det totala belopp som ska betalas och förlängningsklausuler ska ingå i beräkningen av upphandlingens värde som om de utnyttjas, ska värdet på upphandlingen av Avtalet även inkludera värdet på möjliga förlängningar.

text: Nämnden har förlängt Avtalet två gånger, till och med den 31 augusti 2025 då en ordinarie enhetschef tillträdde. Utifrån vad Nämnden anfört som skäl till Avtalet och förlängningarna, det vill säga att få en interimschef på plats till dess en ordinarie kan tillträda, bedömer Konkurrensverket att avtalen ska

text: beaktas som en helhet och att uppskattningen av värdet skulle inkluderat alla avtal.

text: Nämnden har uppgett att Avtalets värde uppskattades till 1 400 000 kronor. Därutöver har de genomförda förlängningarna av Avtalet uppskattats till 1 248 000 kronor respektive 480 000 kronor. Det har under utredningen inte framkommit några skäl att ifrågasätta storleken på dessa belopp.

text: Mot bakgrund av detta bedömer Konkurrensverket att upphandlingens värde är 3 128 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Upphandlingen borde ha annonserats

text: Upphandlingens värde överstiger direktupphandlingsgränsen

text: Upphandlingar som omfattas av LOU:s tillämpningsområde ska som huvudregel annonseras, så att alla potentiella leverantörer får samma förutsättningar att lämna anbud.

text: Om värdet av en upphandling överstiger tillämpligt tröskelvärde ska upphandlingen, som huvudregel, annonseras enligt de direktivstyrda bestämmelserna i LOU. Om värdet understiger tillämpligt tröskelvärde men överstiger direktupphandlingsgränsen ska upphandlingen annonseras enligt de icke-direktivstyrda bestämmelserna i LOU.

text: Om upphandlingens värde understiger direktupphandlingsgränsen föreligger förutsättning att genomföra en direktupphandling.

text: Tillämpligt tröskelvärde för upphandlingen är tröskelvärdet för varor och tjänster som tilldelas av upphandlande myndigheter som inte är centrala upphandlande myndigheter, vilket 2024 uppgick till 2 389 585 kronor. Direktupphandlingsgränsen uppgick vid genomförandet av upphandlingen till 700 000 kronor.

text: Konkurrensverket har, som framgår av punkten 24 ovan, bedömt att värdet av upphandlingen uppgår till 3 128 000 kronor. Upphandlingens värde överstiger såväl tröskelvärdet som direktupphandlingsgränsen. Det har

text: således inte funnits möjlighet att avstå från annonsering redan med hänsyn till upphandlingens värde.

text: Inget undantag från annonseringsskyldigheten var tillämpligt

text: Det är i vissa fall möjligt att göra undantag från huvudregeln att upphandlingar ska annonseras, även när värdet överstiger direktupphandlingsgränsen.

text: Nämnden har under utredningen anfört att Nämnden ingick Avtalet utan föregående annonsering med anledning av att Nämnden inte fick några giltiga avropssvar på sitt avrop.

text: Nämnden har inte åberopat ett specifikt undantag från annonseringsskyldigheten, men uppger att bakgrunden till att Avtalet ingicks utan föregående annonsering var att inga avropssvar kunde accepteras. Konkurrensverket har därför utrett de undantag från annonsering som skulle kunna aktualiseras.

text: Ett förhandlat förfarande utan föregående annonsering får användas om det vid ett öppet eller selektivt förfarande inte har lämnats några lämpliga anbudsansökningar eller anbud, och de villkor som har angetts i de ursprungliga upphandlingsdokumenten inte har ändrats väsentligt. Det framgår av

text: 6 kap. 12 §

text: LOU.

text: Det följer av ordalydelsen i bestämmelsen att detta undantag från annonsering endast är tillämpligt på ett öppet eller selektivt förfarande. Avrop genom en förnyad konkurrensutsättning från ett ramavtal utgör dock varken ett öppet eller selektivt förfarande, och omfattas således inte av den aktuella bestämmelsen.

text: Bestämmelsen är inte heller analogt tillämplig. Situationen när en upphandlande myndighet inte får några anbudssvar vid en förnyad konkurrensutsättning är inte densamma som när en upphandlande myndighet inte får in några anbud vid ett annonserat förfarande. Detta eftersom det vid en förnyad konkurrensutsättning endast är ramavtalsleverantörerna som bjuds in till att lämna anbud. Andra leverantörer än de som har ingått ramavtal med den upphandlande myndigheten får inte delta i den förnyade konkurrensutsättningen.

text: Konkurrensverket bedömer sammanfattningsvis att Nämnden inte har kunnat genomföra ett förhandlat förfarande utan föregående annonsering med tillämpning av undantaget i

text: 6 kap. 12 §

text: LOU.

text: Sammanfattande bedömning

text: Konkurrensverket konstaterar att det inte har förelegat skäl att göra undantag från annonseringsskyldigheten med stöd av undantaget för inga lämpliga anbud.

text: Några omständigheter som ger stöd för en tillämpning av något annat undantag från annonseringsskyldigheten har inte framkommit under utredningen.

text: Konkurrensverket bedömer därför att Nämnden har agerat i strid med annonseringsskyldigheten i

text: 10 kap. 1 §

text: LOU genom att ingå Avtalet utan föregående annonsering. Nämnden har därmed genomfört en otillåten direktupphandling.

text: Upphandlingsskadeavgift

text: Konkurrensverket gör följande bedömning ifråga om upphandlingsskadeavgift och upphandlingsskadeavgiftens storlek.

text: Beslut om upphandlingsskadeavgift

text: Konkurrensverket får besluta att en upphandlande myndighet ska betala en upphandlingsskadeavgift om den upphandlande myndigheten har slutit ett avtal med en leverantör utan föregående annonsering enligt bland annat

text: 10 kap. 1 §

text: LOU.

text: Ett beslut om upphandlingsskadeavgift enligt

text: 21 kap. 7 §

text: LOU ska meddelas inom två år från det att Avtalet slöts. Beslutet får dock inte meddelas innan tiden för att ansöka om överprövning av ett avtals giltighet har löpt ut. Om en eller flera leverantörer har ansökt om överprövning av avtalets giltighet får ett beslut om upphandlingsskadeavgift inte meddelas förrän samtliga beslut med anledning av överprövningen har fått laga kraft. Beslutet ska då meddelas inom sex månader från den tidpunkt då samtliga beslut med anledning av överprövningen fick laga kraft.

text: Nämnden har under utredningen uppgett att uppdraget som enhetschef beställdes av Nämnden via e-post den 29 maj 2024 och att Leverantören senare samma dag bekräftade att denne åtog sig uppdraget.

text: Enligt Konkurrensverket innebär det föregående att Avtalet ska anses ingånget den 29 maj 2024.

text: Tiden för att ansöka om överprövning av Avtalets giltighet har således löpt ut, utan att någon ansökan om överprövning har gjorts.

text: Det finns därför skäl att besluta om att Nämnden ska betala en upphandlingsskadeavgift med anledning av den otillåtna direktupphandlingen.

text: Upphandlingsskadeavgiftens storlek

text: Upphandlingsskadeavgiften ska uppgå till lägst 10 000 kronor och högst 20 miljoner kronor. Avgiften får dock inte överstiga tio procent av upphandlingens värde.

text: När avgiftens storlek fastställs inom angivna beloppsintervall ska särskild hänsyn tas till hur allvarlig överträdelsen är. I ringa fall ska någon avgift inte påföras och eftergift får beviljas om det finns synnerliga skäl.

text: Av förarbetena framgår att den upphandlande myndigheten inte måste ha agerat uppsåtligt eller oaktsamt för att Konkurrensverket ska besluta om en avgift. Bristande kännedom om rättsläget eller misstag om lagstiftningens innehåll ursäktar inte en överträdelse. Bestämmelserna om upphandlingsskadeavgift bygger alltså på ett strikt ansvar.

text: Upphandlingsskadeavgiften syftar till att säkerställa att upphandlingsreglerna följs och att skattemedlen används på ett korrekt sätt. Förarbetena anger att en avgift ska vara effektiv, proportionerlig och avskräckande.

text: Enligt förarbetena ska upphandlingsskadeavgiftens storlek bestämmas med hänsyn till alla relevanta omständigheter i det enskilda fallet inom ramen för avgiftens syfte. Ju allvarligare överträdelsen är, desto högre belopp bör avgiften fastställas till. Det högsta avgiftsbeloppet bör reserveras för särskilt graverande fall.

text: Med överträdelsens allvarlighet avses överträdelsens sanktionsvärde. För sanktionsvärdet gäller enligt förarbetena följande utgångspunkter. Både försvårande och förmildrande omständigheter ska beaktas. Det bör vägas in hur klar överträdelsen kan anses vara. Ett oklart rättsläge bör till exempel påverka sanktionsvärdet så att överträdelsen anses mindre allvarlig. Sanktionsvärdet kan anses vara högre om ett avtal löper under en förhållandevis lång tid eller avser ett högt värde. Förhållanden hos den upphandlande myndigheten bör också beaktas. Upprepade otillåtna direktupphandlingar bör till exempel ses som försvårande. I vissa fall kan andra olägenheter eller negativa ekonomiska konsekvenser för den upphandlande myndigheten ses som en förmildrande omständighet.

text: Det högsta avgiftsbeloppet höjdes genom en lagändring den 1 januari 2024, från 10 miljoner kronor till 20 miljoner kronor. Syftet med höjningen var att möjliggöra att upphandlingar till högre värden kan beivras på ett mer proportionerligt sätt i förhållande till upphandlingar till lägre värden.

text: Av praxis framgår att överträdelsens sanktionsvärde ska fastställas utifrån en helhetsbedömning där kontraktsvärdet är en av flera avgörande faktorer. Att fastställa sanktionsvärdet till ett bestämt schablonbelopp endast beräknat på en viss procentandel av kontraktsvärdet kan innebära att avgiften inte blir väl avvägd utifrån överträdelsens allvarlighet.

text: Konkurrensverket har publicerat ett ställningstagande som redovisar Konkurrensverkets metod för att fastställa upphandlingsskadeavgiftens storlek när myndigheten väljer att fatta beslut om upphandlingsskadeavgift utifrån prioriteringar och utredningsresultat.

text: Konkurrensverket fastställer upphandlingsskadeavgiftens storlek i fyra steg. I det första steget bedömer Konkurrensverket vilket högsta avgiftsbelopp som gäller för överträdelsen inom lagens ram. I det andra steget identifierar och värderar Konkurrensverket alla relevanta omständigheter med koppling till överträdelsen som påverkar överträdelsens sanktionsvärde, oavsett vem som har begått den. I det tredje steget beaktar Konkurrensverket om överträdelsens allvar även påverkas av omständigheter hos den

text: upphandlande organisationen. I det sista steget bedömer Konkurrensverket om överträdelsens typiska allvar, baserad på bedömningen i de föregående stegen, motsvarar en upphandlingsskadeavgift som i det enskilda fallet är avskräckande, effektiv och proportionerlig.

text: Med tillämpning av den ovan redovisade metoden gör Konkurrensverket följande bedömning i detta fall.

text: I LOU finns bestämmelser om hur värdet av en upphandling fastställs. Konkurrensverket fastställer det högsta avgiftsbeloppet för överträdelsen utifrån upphandlingens värde enligt dessa bestämmelser. Som framgår av punkten 25 ovan bedömer Konkurrensverket att värdet på upphandlingen av Avtalet uppgår till 3 128 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Det medför att upphandlingsskadeavgiften kan uppgå till högst 312 800 kronor (3 128 000 x 0,1).

text: Nämnden har ingått Avtalet genom en otillåten direktupphandling. Otillåtna direktupphandlingar tillhör de allvarligaste överträdelserna av upphandlingsregelverket. Sanktionsvärdet är därför som utgångspunkt högt, både i allmänhet och i det enskilda fallet.

text: Sanktionsvärdet för en överträdelse kan påverkas av försvårande och förmildrande omständigheter. Försvårande omständigheter höjer sanktionsvärdet och förmildrande omständigheter sänker sanktionsvärdet. Om det finns omständigheter med koppling till överträdelsen eller hos den upphandlande organisationen som påverkar överträdelsens allvar väger Konkurrensverket in detta i sin bedömning av sanktionsvärdet. Nämnden har under utredningen inte anfört något i fråga om upphandlingsskadeavgiftens storlek. Såvitt har framkommit under utredningen föreligger inte några försvårande eller förmildrande omständigheter som påverkar sanktionsvärdet.

text: Upphandlingsskadeavgiften ska inte vara större än vad som är motiverat med hänsyn till alla omständigheter i det enskilda fallet. Konkurrensverket konstaterar att det inte är fråga om ett ringa fall och det har inte heller framkommit skäl att bevilja eftergift.

text: Utifrån Konkurrensverkets metod för beräkning av upphandlingsskadeavgiften och med beaktande av samtliga omständigheter anser Konkurrensverket att en effektiv, proportionerlig och avskräckande upphandlingsskadeavgift för Nämnden ska fastställas till 220 000 kronor.

text: Sammanfattande bedömning

text: Med beaktande av samtliga relevanta omständigheter bedömer Konkurrensverket att upphandlingsskadeavgiften ska fastställas till 220 000 kronor. En lägre avgift kan inte anses ha den avskräckande effekt som avgiften syftar till.

text: Betalning av avgift

text: Sanktionsavgiften tillfaller staten och ska betalas till Konkurrensverket efter det att beslutet får laga kraft. Konkurrensverket har inte funnit skäl att besluta om en längre frist för betalning än vad som följer av huvudregeln i

text: 21 kap. 13 §

text: LOU. Avgiften ska därför betalas inom 30 dagar från det att beslutet får laga kraft.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga juristen Louise Grünberg Petersson.

text: Hur man överklagar

text: Om ni anser att beslutet är felaktigt kan ni överklaga det genom att skicka ett skriftligt överklagande till Konkurrensverket. Ange i överklagandet vilket beslut ni överklagar och vilken ändring ni begär.

text: Eftersom ni är en part som företräder det allmänna ska överklagandet ha kommit in inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Om överklagandet har kommit in i tid skickar Konkurrensverket det vidare till Förvaltningsrätten i Karlstad.

text: Konkurrensverkets kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida.


title: Oskälig prishöjning - teleavgifter

text: Er skrivelse angående Telias höjning av abonnemangspriser

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 28 augusti 2001 anfört klagomål över Telias höjning av abonnemangsavgiften.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Vad gäller abonnemangspriser och samtalstaxor är dessa reglerade i

text: telelagen (1993:597)

text: och förändringar av dessa taxor faller under Post- och Telestyrelsens (PTS) tillsynsområde. Post- och Telestyrelsens adress är Box 5398, 102 49 Stockholm.

text: Konkurrensverket har ett regelbundet samarbete med PTS där olika frågor som gäller konkurrensen på telemarknaden diskuteras. Inom ramen för detta samarbete finns möjligheter att närmare undersöka olika förhållanden.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 3.0.1 Bedriva tillsyn enligt LOH

motpart: Dava Foods Sweden AB

title: Utreda otillbörliga handelsmetoder, ensidiga ändringar

text: Dava Foods Sweden AB Storsvängen 6 532 38 Skara

text: Eventuell överträdelse av lagen om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter – ensidig ändring av avtalsvillkor

text: Saken

text: Eventuell överträdelse av

text: 5 § första stycket 3 lagen (2021:579)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter (LOH).

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare. Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: Bakgrund

text: 1. Konkurrensverket mottog ett anonymt tips i oktober 2022. Uppgiftslämnaren angav att Dava Foods Sweden AB (Dava) under 2022 infört vad som kallas för "marknadsjusterat" pris, vilket bland annat inneburit att priserna justerats veckovis. Detta innebär att Dava baserat på sin egen försäljning ensidigt justerar priset som betalas till leverantören för de ägg som leverantören producerar till Dava.

text: 2. Dava är en del av Dava Foodskoncernen och är ett svenskt äggpackeri och fabrik för flytande äggprodukter. Dava levererar skalägg och flytande produkter till detaljhandeln samt storkök och restauranger. Dava sorterar och klassificerar ägg från äggproducenterna och packar de sorterade premiumäggen i detaljhandelsförpackningar med egna eller andras varumärken.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 3. Syftet med utredningen har varit att undersöka hur Dava:s prissättningsmodell med det så kallade marknadsjusterade priset förhåller sig till förbudet mot ensidiga ändringar i LOH.

text: 4. Konkurrensverket har under utredningen hämtat in uppgifter och handlingar från Dava genom förelägganden och telefonsamtal samt tagit del av offentligt tillgänglig information.

text: Vad som framkommit i utredningen

text: 5. Under Konkurrensverkets utredning har bland annat följande framkommit.

text: 6. Dava:s primära leverantörer är äggproducenter som är geografiskt spridda över Sverige. Dava kontrakterar äggproducenterna för en viss tidsperiod och använder standardavtal för att reglera villkoren. Ett exempel på ett sådant avtal har getts in.

text: 7. När Dava kontrakterar äggproducenter avtalas inget avseende hur ofta så kallad ”notering” meddelas. Med notering avses pris. Det är Dava som sätter notering gentemot producenten i enlighet med standardavtalet. Förfarandet är enligt Dava i linje med hur förfarandet för avräkning ser ut i branschen.

text: 8. Avräkning till producenterna sker genom att äggen vägs och kvalitetssorteras. Sorteringsdata ligger sedan till grund för slutavräkningen enligt det noterade priset.

text: 9. Av utredningen framgår vidare att Dava under 2022 infört en rörlig marknadsjustering av priset, vilket också har inneburit att noteringen (priset) ändrats oftare än tidigare.

text: 10. Inför en kommande noteringsändring kommunicerar Dava ändringen till producenterna. Vidare informerar Dava kontrakterade äggproducenter om påverkande marknadsförhållanden och om relevanta förhållanden hos Dava. Fysiska producentmöten hålls ytterligare 3–4 gånger per år, där marknadsförutsättningar och utveckling, externa faktorer och noteringsbestämning redovisas.

text: 11. Det finns enligt Dava inget ytterligare avtalat med äggproducenterna om prissättningen än vad som framgår av standardavtalet.

text: Skälen för beslutet Rättslig reglering

text: 12. LOH trädde i kraft den 1 november 2021. LOH gäller alla köpare av sådana produkter som faller inom lagens tillämpningsområde givet att köparens, i de fall köparen inte är en myndighet eller kan jämställas med en myndighet, årsomsättning överstiger två miljoner euro samt att endera av köparen eller leverantören är etablerad i Sverige. Leverantörer definieras enligt 3 § 3 LOH som en fysisk eller juridisk person som säljer jordbruks- och livsmedelsprodukter. Vidare definieras köpare i 3 § 2 LOH som en fysisk eller juridisk person, en grupp av fysiska eller juridiska personer, eller en myndighet som köper jordbruks- och livsmedelsprodukter. Vad som är en jordbruks- eller livsmedelsprodukt framgår av 3 § 1 LOH och definieras som produkter som förtecknas i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt produkter som inte förtecknas i den bilagan men som framställs för användning som livsmedel genom användning av produkter som förtecknas i den bilagan.

text: 13. Enligt 5 § första stycket 3 LOH är det förbjudet för en köpare att ensidigt genomdriva en ändring av villkoren i ett avtal i fråga om intervall, metod, plats, tid eller volym för en leverans, kvalitetskrav, betalning eller pris. Av ordalydelsen framgår att bestämmelsen tar sikte på att ändra villkoren i ett befintligt avtal.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 14. Ägg utgör en jordbruksprodukt enligt bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och omfattas således av lagen. Dava är ett företag etablerat i Sverige och har en omsättning som överstiger två miljoner euro år 2022. Dava:s inköp av ägg omfattas därför av LOH.

text: 15. Konkurrensverket konstaterar att pris är en sådan faktor som omfattas av förbudet mot ensidiga ändringar i 5 § första stycket 3 LOH. Frågan som

text: Konkurrensverket har övervägt i ärendet är därför om Dava genomdrivit en ensidig ändring av de avtalade villkoren om pris i strid med lagen.

text: 16. Av det underlag som Konkurrensverket tagit del av framgår att det belopp, priset, som Dava ska betala till äggproducenter fastställs av Dava genom så kallad notering. Av utredningen framgår vidare att Dava i sitt standardavtal inte anger hur priset fastställs eller hur ofta priset kan ändras. Detta innebär att Dava självständigt kan höja eller sänka priset beroende på marknaden. Dava har visserligen ändrat noteringen (priset) oftare sedan juni 2022 och infört en rörlig marknadsjustering, men detta regleras inte i standardavtalet. Det har inte framkommit att något annat har avtalats om prismekanismen mellan Dava och äggproducenterna än vad som framgår av standardavtalet.

text: 17. Konkurrensverket bedömer att utredningen inte visat att det är fråga om en ensidig ändring av priset i den mening som avses i 5 § första stycket 3 LOH när Dava under avtalsperioden noterar ett nytt pris till de kontrakterade äggproducenterna. Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket att det inte är nödvändigt att fortsätta utredningen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit föredragande jurist Victor Aronsson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Beslutet att inte utreda ärendet vidare kan inte överklagas

text: Detta beslut kan inte överklagas, se

text: och

text: 8 §§

text: förordningen (

text: ) om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


title: ATG och Svenska spel nekar kioskägare bli ombud

text: Policyavdelningen Elin Schedin 08-700 16 33

text: Torbjörn Karlsson

text: Granvägen 11a

text: 590 90 ANKARSRUM

text: Er förfrågan angående nekande att bli ombud för ATG

text: Ni har i en skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 8 oktober 1999 uppmärksammat verket på att Ni vid ett par tillfällen nekats möjligheten att bli ATG-ombud. Ni ställer med anledning härav ett antal frågor, bl.a. huruvida det är rimligt ur konkurrenssynpunkt att endast en person ges möjlighet till speltillstånd i Ankarsrum samt huruvida detta förfarande strider mot EG:s konkurrensregler.

text: Konkurrensverket har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpning av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Konkurrenslagen

text: innehåller två generella förbud, ett mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (

text: 6 §

text: ) och ett mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Avtal eller avtalsklausuler som omfattas av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete är ogiltiga. Mer utförlig information finns att tillgå i Konkurrensverkets informationsskrift De svenska konkurrensreglerna (bifogas).

text: KL har utarbetats efter förebild av EG:s konkurrensregler. De centrala förbudsbestämmelserna i 6 och 19 §§ KL utgör i materiellt hänseende direkta kopior av artiklarna 81 och 82 (85 och 86) i Amsterdamfördraget. Tillämpningsområdet skiljer sig åt genom att artiklarna 81 och 82 endast är tillämpliga på sådana förfaranden och ageranden som påverkar handeln mellan medlemsstaterna, det s.k. samhandelskriteriet. Mer utförlig information finns att tillgå i Konkurrensverkets informationsskrift Konkurrensreglerna inom EU (bifogas).

text: Konkurrensverket har tidigare prövat ATG:s system för urval av ombud, dvs. grunderna för ombudssystemet och dess tillämpning (se bifogat beslut, dnr 1573/93). Av Konkurrensverkets beslut framgår att systemet i sig av verket inte ansågs strida mot något av förbuden i 6 eller 19 §§ KL och att det därför inte fanns anledning att ingripa (ett s.k. icke-ingripande besked).

text: Notera att ovanstående tjänar som vägledning och att någon formell prövning ej har skett i anledning av Er förfrågan. Om något är oklart är Ni välkommen att höra av Er till undertecknad på telefon 08-700 16 33.

text: Med vänlig hälsning

text: Elin Schedin

text: Bilagor:

text: Konkurrensverkets beslut angående ansökan om icke-ingripandebesked enligt

text: 20 §

text: KL; system för val av ombud vid totalisatorvadhållning, dnr 1573/1993


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Försvarets materielverks avtal angående verksamhetsledningstjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet och kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av Försvarets materielverks (FMV) agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har genom verkets tipsfunktion fått uppgift om att FMV genomför direktupphandlingar av tjänster som betecknas som verksamhetsledningstjänster benämnda ”ILS training manager”.

text: FMV har uppgett att FMV har genomfört ett annonserat upphandlingsförfarande av dessa tjänster. Detta förfarande har överprövats och avtal har inte ingåtts. Några inköp av dessa tjänster sker inte.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan.

text: I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: Braathens Regional Airlines AB, SAS AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Fordon, färdmedel, resande

title: Braathens Regional Airlines AB och SAS AB

sammanfattning: Här kan du ta del av ärende dnr 740/2024, misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – svensk flygtrafik.

text: Vad ärendet rör

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – svensk flygtrafik

text: Konkurrensverket har efter en fördjupad förstudie fattat beslut att avsluta utredningen och inte prioritera ärendet vidare inom konkurrenstillsynen.

text: Konkurrensverkets utredning och beslut

text: Braathens Regional Airlines AB (BRA) och SAS AB är båda verksamma med bland annat inrikeslinjeflyg mellan olika orter i Sverige. De båda bolagen har meddelat att de har ingått avtal om att BRA ska bli kapacitetsleverantör till SAS genom så kallad long term wet lease. BRA har även meddelat att bolaget på grund av bristande lönsamhet upphör med sina egna reguljärflygningar.

text: Avtal om wet lease innebär att man hyr ut flygplan med tillhörande besättning, underhåll och försäkring till ett flygbolag som bedriver reguljärtrafik. BRA kommer att operera ett antal flygplan för SAS räkning och leverera kapacitet till SAS på vissa svenska inrikeslinjer. Avtalen innehåller inga begränsningar för BRA att i framtiden leverera kapacitet till andra bolag än SAS.

text: Konkurrensverket initierade en utredning för att i en förstudie undersöka vilka effekter avtalen mellan BRA och SAS kan få för konkurrensen och konsumenter, och om det finns skäl för ingripande med stöd av konkurrensregelverket.

text: Konkurrensverket har begärt in uppgifter och handlingar från de båda bolagen, bland annat via möten och ålägganden. Kontakter har även tagits med andra flygbolag, intressenter och Transportstyrelsen.

text: Utredningen visar bland annat att BRA:s utträde från marknaden leder till att konkurrensen på ett flertal linjer upphör och att SAS andel av antalet inrikes passagerare ökar väsentligt. Samtidigt råder det hög osäkerhet om vad som hade hänt med BRA:s flygplan om avtalen med SAS inte hade slutits. Det finns risk för att de inte fortsatt hade använts i linjetrafik på den svenska marknaden eftersom BRA utan avtalen hade riskerat att försättas i konkurs. Konkurrensverket har inte sett några indikationer på att avtalen skulle skapa ökade inträdes- eller expansionshinder för andra flygbolag i Sverige på ett märkbart sätt.

text: Sammantaget bedömer Konkurrensverket att en vidare utredning inte förväntas leda till ett sådant resultat att det finns anledning att fortsätta utreda om förfarandet är förenligt med konkurrensreglerna. Konkurrensverket har därför fattat beslut att avsluta utredningen och inte prioritera ärendet vidare inom konkurrenstillsynen.

text: Vid prioritering av ärenden utgår Konkurrensverket från en fastställd prioriteringspolicy som innehåller ett antal prioriteringsfaktorer. Den tyngst vägande av dessa faktorer är risk för skada för konkurrensen och konsumenterna. Om det vid en inledande granskning framkommer att sådan skada inte är sannolik, eller inte skulle orsakas av förfarandet ifråga, saknas vanligtvis grund för att prioritera frågan vidare.

text: Konkurrensverket avslutar sin utredning utan att ta ställning till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – inrikesflyg i Sverige Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utredningen avseende Braathens Regional Airlines ( BRA ) AB, 556747-6592 och SAS AB, 556606-8499, i ärende med dnr 740/2024 rörande en potentiell överträdelse av förbudet i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 101 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF-fördraget.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Den 17 september 2024 publicerade SAS AB (SAS) och Braathens Regional Airlines ( BRA ) AB (BRA) (tillsammans ”Parterna”) var för sig pressmeddelanden i vilka bolagen offentliggjorde att de hade ingått avtal om ”wet lease” (också benämnt ACMI-avtal inom flygindustrin och i detta beslut) med varandra (Avtalen). Dessa innebar att BRA skulle bli kapacitetsleverantör åt SAS. I pressmeddelandena uppgavs bl.a. att BRA kommer att operera ett antal flygplan för SAS räkning och leverera kapacitet till SAS på vissa svenska inrikeslinjer. BRA tillkännagav i sitt pressmeddelande att bolaget på grund av bristande lönsamhet upphör med sina egna reguljärflygningar för att flyga på uppdrag av SAS.

text: 2. Med anledning av Parternas information initierade Konkurrensverket en förstudie för att granska förfarandets effekter för konkurrensen och konsumenterna och undersöka om det finns skäl för ingripande med stöd av konkurrensregelverket.

text: Konkurrensverkets utredning i ärendet

text: Parterna

text: SAS AB

text: 3. SAS AB är moderbolag i en koncern som bedriver flygverksamhet, inklusive marktjänster, tekniskt underhåll och frakt, i ett skandinaviskt och internationellt nätverk.

text: 4. SAS flyger utrikes och inrikes med Stockholm Arlanda flygplats (Arlanda) som bas. Eftersom det aktuella ärendet berör inrikesflyg beskrivs denna del av verksamheten närmare. SAS inrikestrafik utgår från Arlanda till 12 orter i landet. Enligt Transportstyrelsen reste omkring två miljoner passagerare med SAS inrikes under 2023, vilket motsvarar cirka 50 procent av det totala antalet inrikes passagerare.

text: 5. SAS ägs till 32 procent av kapitalförvaltaren Castlelake, till 28,5 procent av den danska staten, till 19,9 procent av Air France/KLM och till 8,6 procent av den danska finansmannen EE.

text: Braathens Regional Airlines ( BRA ) AB

text: 6. Braathens Regional Airlines ( BRA ) AB är moderbolag i en koncern som bedriver flygrelaterad verksamhet i huvudsak inom inrikesflyg i Sverige. Bolaget ägs i sin tur sedan den 15 oktober 2021 till 80,95 procent av Braganza II AB och till 19,05 procent av AMF Tjänstepension AB.

text: 7. Koncernen består av olika företag med anknytning till flygverksamhet och marknadsförs under det gemensamma varumärket BRA, som är en förkortning av Braathens Regional Airlines.

text: 8. BRA har i dagsläget 14 flygplan av modellen ATR 72 (turbopropflygplan lämpat för regionalflyg), fyra flygplan av modellen A319 (jetflygplan) och tre flygplan av modellen A320 (jetflygplan) i sin flygplansflotta. BRA är i dag

text: aktivt både med egna reguljärflygningar inrikes i Sverige och som kapacitetsleverantör (genom ACMI-avtal och charteravtal) till andra flygbolag. Austrian Airlines hyr tre flygplan av BRA, Ving hyr två flygplan och Apollo hyr tre flygplan. ACMI- och charteravtalen med andra flygbolag och med charterbolagen har uppgetts utgöra cirka 50 procent av BRA:s verksamhet.

text: 9. Enligt Transportstyrelsen motsvarade BRA:s andel av passagerarna under 2023 cirka 20 procent av det totala antalet inrikes passagerare samma år.

text: Utredningsåtgärder

text: 10. Under utredningen har Konkurrensverket haft flera möten med Parterna. Parterna har vidare ålagts att inkomma bl.a. med eventuell korrespondens sinsemellan avseende Avtalen och deras ingående. Utöver detta har BRA ålagts att inkomma med bl.a. information om bolagets finansiella ställning och bolagets kontakter med potentiella industriella partners. I utredningen har Konkurrensverket dessutom haft kontakter med bl.a. andra flygbolag och med Transportstyrelsen.

text: Marknadsförhållanden

text: Inrikesflyg i Sverige

text: 11. SAS trafikerar 12 inrikeslinjer från Arlanda. BRA trafikerar 13 inrikeslinjer från Bromma. BRA och SAS har under 2024 överlappande trafik på flyglinjerna från Stockholm (Bromma respektive Arlanda) till Göteborg, Malmö, Östersund, Ängelholm, Ronneby, Visby och Umeå.

text: 12. Utöver SAS och BRA finns andra flygbolag som är verksamma på en eller flera inrikeslinjer i Sverige. Till exempel flyger Norwegian reguljärt till Umeå, Luleå och Kiruna från Arlanda året om, samt till Visby under sommaren. Norwegian utökar sin trafik till att även omfatta Skellefteå 2025. Tidigare har Norwegian även trafikerat Göteborg, Malmö, Östersund och Visby året om.

text: 13. Fram till första kvartalet 2024 bedrev även Ryanair reguljärflyg på linjerna från Arlanda till Göteborg, Malmö, Skellefteå och Luleå. Den 30 mars 2024 slutade Ryanair med inrikesflyg i Sverige.

text: 14. Enligt uppgift är passagerarvolymen för flyg förhållandevis hög på linjerna Stockholm–Malmö och Stockholm–Göteborg vilket bl.a. innebär att de trafikeras mest effektivt med jetflygplan. Exempelvis har både Ryanair och Norwegian trafikerat dessa linjer med jetflygplan tidigare.

text: 15. På linjer med lägre passagerarvolym är mindre flygplanstyper bättre anpassade efter behovet. ATR 72, som BRA opererar på vissa sträckor, är en

text: sådan flygplanstyp som lämpar sig för regionalflyg. Det gäller exempelvis för linjerna Stockholm–Kalmar, Stockholm–Ronneby och Stockholm–Ängelholm.

text: 16. Historiskt har flera olika flygbolag varit verksamma på inrikeslinjer i Sverige och marknaden verkar präglas av in- och utträden med hög omsättning av flygbolag.

text: Uthyrning av flygplan

text: 17. Det framgår av Konkurrensverkets utredning att det är vanligt förekommande att flygbolag använder sig av ACMI-avtal.

text: 18. BRA har sedan tidigare avtal med Apollo, Ving och Austrian Airlines enligt vilka BRA är kapacitetsleverantör, dock inte på inrikesflyg i Sverige. Dessa avtal har uppgetts utgöra cirka 50 procent av BRA:s verksamhet.

text: 19. SAS har tidigare haft ett ACMI-avtal med Xfly som kapacitetsleverantör för inrikesflyg i bl.a. Sverige. SAS sade upp sina avtal med Xfly den 26 september 2024, dvs. några dagar efter ingående av Avtalen med BRA. Xfly har sedan dess gått i konkurs.

text: 20. Enligt uppgift finns det ett stort antal aktörer som erbjuder ACMI-avtal inom och utom Europa. Många är renodlade kapacitetsleverantörer medan några även bedriver reguljärtrafik för egen del (såsom BRA, i dagsläget, och airBaltic). Det är vanligt att flygplan som hyrs ut under ACMI-avtal i sin tur hyrts in av leverantören.

text: Marknadens utveckling och BRA:s finansiella ställning

text: 21. Under de senaste sex åren har den svenska inrikesmarknaden för flyg kännetecknats av en kraftigt vikande efterfrågan. I jämförelse med tiden före 2018 är marknaden i princip halverad utan några påvisbara utsikter för en återhämtning.

text: 22. BRA har inte genererat vinst sedan 2018 och verksamheten har finansierats huvudsakligen av aktieägartillskott och nyemissioner. BRA genomgick en första rekonstruktion 2020 och ytterligare en rekonstruktion under perioden november 2023 – mars 2024. BRA har angett att en stor del av bakgrunden till att bolaget ingått Avtalen har varit dels behovet av att strukturera om bolagets verksamhet mot kapacitetsleverans, dels behovet av kapitaltillskott från andra än de befintliga ägarna.

text: 23. Konkurrensverket har tagit del av en mängd underlag från BRA avseende bolagets finansiella ställning. Sammantaget finns det stöd i utredningen för bolagets uppgifter om behovet av kapitaltillskott och att bolaget annars riskerar konkurs.

text: som skulle kunna investera nytt kapital i verksamheten. BRA kontaktade under våren och sommaren 2024 . Dessa kontakter hade etablerats tidigare än 2024. BRA hade exempelvis ett tidigare samarbete med Det samarbetet avslutades före 2020. BRA kontaktade våren 2023 om ett möjligt samarbete i form av exempelvis ACMI-avtal eller codesharing. BRA och hade även kontakt under hösten 2023, och vid två tillfällen i början av 2024.

text: 33. Enligt uppgifter både från BRA och från de aktuella flygbolagen, har ingen av dessa aktörer varit intresserade av att tillföra kapital motsvarande BRA:s behov.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Inledning

text: 34. Det granskade förfarandet utgörs av avtal mellan de två största aktörerna inom inrikesflyget i Sverige, en marknad som präglas av hög koncentration. En av aktörerna lämnar marknaden som självständig operatör, för att i stället bli kapacitetsleverantör åt den andra.

text: Rättslig reglering och Konkurrensverkets prioriteringspolicy

text: 35. Av

text: 2 kap. 1 §

text: KL framgår att avtal mellan företag som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på en marknad på ett märkbart sätt är förbjudna. Motsvarande förbudsbestämmelse finns i

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: . Avtal mellan konkurrerande företag som typiskt sett kan omfattas av bestämmelserna är exempelvis avtal om att dela upp marknader eller kunder mellan sig eller att samarbeta om pris. Med avtal likställs samordnade förfaranden.

text: 36. I

text: 3 kap.

text: KL finns bestämmelser om åtgärder mot otillåtna konkurrensbegränsningar. Konkurrensverket kan bl.a. ålägga företag att upphöra med överträdelser av förbuden eller besluta att företagen ska betala en sanktionsavgift (konkurrensskadeavgift).

text: 37. Avtal eller avtalsvillkor som är förbjudna enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL eller

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: är ogiltiga (

text: 2 kap. 6 §

text: KL och

text: artikel 101.2 i EUF-fördraget

text: 38. Konkurrensverket prioriterar vilka frågor som ska utredas vidare utifrån en prioriteringspolicy. I policyn anges ett antal faktorer som kan beaktas i beslutet att prioritera eller inte prioritera en vidare utredning. Den tyngst vägande faktorn är huruvida det finns indikationer på att det påtalade förfarandet orsakar skada för konsumenterna och konkurrensen. Om det vid en inledande granskning framkommer att sådan skada inte är sannolik, eller

text: inte skulle orsakas av förfarandet ifråga, saknas vanligtvis grund för att utreda frågan vidare.

text: Den fortsatta konkurrenssituationen för inrikesflyg i Sverige

text: 39. Både SAS och BRA är verksamma inom inrikesflyg i Sverige och trafikerar huvudsakligen samma sträckor, mellan Stockholm och olika orter i landet. SAS har i dag andelar motsvarande cirka 50 procent av marknaden för inrikesflyg i Sverige mätt i antalet inrikes passagerare. BRA:s andel av antalet inrikes passagerare motsvarar cirka 20 procent.

text: 40. Om BRA upphör att erbjuda resor med inrikesflyg i Sverige kommer SAS från och med årsskiftet 2024/2025 att ensamt trafikera destinationerna Göteborg, Malmö, Östersund, Ängelholm, Ronneby och Visby (på 8 9 helårsbasis) från Stockholm.

text: 41. Endast fyra linjer från Stockholm (dvs. Arlanda tillsammans med Bromma) kommer att ha fler än ett trafikerande flygbolag efter årsskiftet 2024/2025. Den trafiken kommer endast att utgå ifrån Arlanda.

text: 42. Linjerna från Arlanda till Luleå, Umeå, Kiruna och Skellefteå kommer efter årsskiftet 2024/2025 fortfarande att trafikeras av minst två operatörer.

text: 43. Konkurrensen mellan Parterna kommer således att upphöra på ett flertal linjer. BRA kommer inte att fortsätta konkurrera med SAS utan i stället agera i egenskap av kapacitetsleverantör till SAS.

text: BRA:s kontakter med olika aktörer innan Avtalen ingicks

text: 44. SAS och BRA hade, som redogjorts för ovan, ett flertal kontakter inför Avtalens ingående. Kontakterna inleddes ett antal månader innan BRA

text: . En fråga i utredningen har varit i vilken mån diskussionerna med SAS kan ha påverkat BRA:s beslut om bolagets framtida verksamhetsinriktning.

text: 45. BRA genomförde också ett flertal försök med andra aktörer för att få till stånd ett samarbete innan avtalen med SAS slutligen ingicks. Utifrån de handlingar som Konkurrensverket tagit del av framstår det som att BRA varit öppet för olika alternativ avseende ett eventuellt samarbetes omfattning och innehåll, men hade ett tydligt budskap om att en lösning på BRA:s behov av ytterligare finansiering var en förutsättning för ett samarbete. Eftersom ingen av dessa aktörer har visat intresse för att tillföra kapital motsvarande BRA:s

text: behov, har det inte framstått som ett alternativ för BRA att ingå avtal med någon av dessa aktörer.

text: 46. Baserat på Avtalen med SAS har dock BRA kunnat erhålla nytt kapital från bl.a. externa finansiärer. Konkurrensverket uppfattar att finansieringen har möjliggjorts av BRA:s nya verksamhetsinriktning. Avtalen är villkorade av att BRA:s långsiktiga finansiering är ordnad på ett för SAS tillfredställande sätt. Avtalen och kapitaltillskotten är alltså beroende av varandra.

text: Innebörden av Avtalen

text: 47. ACMI-avtal framstår som vanligt förekommande i flygbranschen, och många flygbolag använder sig av så kallade kapacitetsleverantörer. Parterna har uppgett att Avtalen är utformade med sådana villkor som är vanliga för ACMI-avtal. SAS har också till Konkurrensverket gett in ett tidigare ACMIavtal med Xfly. Konkurrensverket har dock uppmärksammat att Avtalen i vissa fall har längre löptider än vad som är vanligt för ACMI.

text: 48. Till följd av Avtalen

text: 49. Avtalen omfattar enbart kapacitetsleverans. Varken BRA:s biljetthantering, bonusprogram eller ankomst- och avgångstider (slot-tider) kommer således att föras över till SAS. Avtalen innehåller inte några exklusivitetsförpliktelser eller andra hinder för eventuella tredjeparters möjligheter att få leverans av motsvarande kapacitet från BRA i framtiden. BRA fortsätter som i dag att vara kapacitetsleverantör till Apollo, Ving och Austrian Airlines.

text: Inträdeshinder

text: 50. Vissa marknadsaktörer har uppgett att Avtalen ställer upp inträdeshinder eller ger upphov till ett konkurrensbegränsande resultat genom att SAS blir ensamt aktivt på ett antal linjer. Invändningarna rör främst tillgången till en viss flygplanstyp, ATR 72, som pekats ut som väsentlig för att bedriva regionaltrafik med flyg.

text: 51. Som redogjorts för ovan innehåller Avtalen inga begränsningar som hindrar BRA från att i framtiden leverera kapacitet till andra bolag, något som BRA redan gör och också har erbjudit andra än SAS. BRA har uppgett att bolaget även fortsatt skulle välkomna sådana samarbeten.

text: 52. Det har framkommit att det finns ett utbud bland europeiska ACMIleverantörer som kan möta efterfrågan på kapacitetsleveranser. Konkurrensverkets utredning ger vid handen att tillgången till den aktuella flygplanstypen, via ACMI-avtal, under 2025 inte kommer att vara något större hinder för marknadsinträde eller expansion. Det förefaller möjligt att ingå ACMI-avtal för mindre flygplan anpassade för regionaltrafik med

text: relativt korta ledtider i förhållande till branschens planeringshorisonter. Konkurrensverkets utredning indikerar därmed att det finns ett utbud bland europeiska ACMI-leverantörer på flygplan av modellen ATR 72 eller motsvarande.

text: 53. Konkurrensverket har också, bl.a. genom att ta del av information från Transportstyrelsen, undersökt om det finns inträdeshinder i form av tillgång till slot-tider på Arlanda. Utredningen har inte gett stöd för att tillgång till slot-tider skulle begränsa möjligheten för inträde eller expansion för inrikesflyg i Sverige.

text: 54. Sammanfattningsvis har Konkurrensverket inte sett indikationer på att Avtalen skulle öka inträdes- eller expansionshinder för andra flygbolag i Sverige på ett märkbart sätt.

text: Betydelsen av BRA:s finansiella ställning

text: 55. Som framgått ovan har BRA en svag finansiell ställning och behov av ytterligare kapital.

text: 56. Konkurrensverket bedömer att Avtalen och de ytterligare åtgärder som BRA vidtagit för att lösa behovet av nytt kapital är väsentliga för BRA:s fortsatta verksamhet. Utan Avtalen finns det en betydande risk att BRA lämnar marknaden genom att försättas i konkurs.

text: 57. BRA har uppgett att vid en konkurs skulle de flygplan som i dagsläget ingår i bolagets flotta återtas av borgenärer, som skulle hyra ut dessa på en internationell marknad. Det innebär att det finns en påtaglig risk för att alla flygplan inte finnas kvar på den svenska marknaden. Det innebär i sin tur att SAS, även Avtalen förutan, skulle kvarstå som ensam aktör på ett flertal linjer som tidigare trafikerats av både SAS och BRA.

text: 58. Det är således Konkurrensverket bedömning att BRA, även i avsaknad av Avtalen, inte hade kunnat bedriva fortsatt verksamhet inom inrikesflyg i Sverige och utöva ett konkurrenstryck mot SAS. Det är också högst osäkert om och i vilken mån de flygplan BRA i dag förfogar över hade funnits kvar i Sverige för att fortsatt trafikera svenska inrikeslinjer i ett annat flygbolags regi.

text: Sammantagen bedömning

text: 59. Av Konkurrensverkets utredning framgår att BRA:s utträde från marknaden leder till att den befintliga konkurrensen på ett flertal linjer upphör och att SAS andel av antalet inrikes passagerare ökar väsentligt.

text: 60. Samtidigt visar utredningen att Avtalen inte i sig stärker SAS ställning i någon större utsträckning, då SAS kapacitet på marknaden

text: Det finns också ett utbud av flygplan som skulle kunna användas av konkurrenter för inträde eller expansion, inklusive ATR-plan eller motsvarande från ACMI-leverantörer utanför Sverige.

text: 61. Vidare råder hög osäkerhet om vad som hade hänt med BRA:s flygplan i det fall Avtalen inte hade slutits. Mot bakgrund av vad som framkommit framstår det inte som sannolikt att BRA hade kunnat hitta alternativa kunder för kapacitetsleverans på inrikesflygrutter i Sverige och samtidigt erhålla finansiering som möjliggjort fortsatt verksamhet. Om BRA däremot skulle gå i konkurs finns det en påtaglig risk för att BRA:s flygplan lämnar den svenska marknaden.

text: 62. Mot denna bakgrund, och då en fortsatt utredning inte bedöms kunna leda till ett ingripande som minskar skadan för konkurrensen och konsumenterna, finner Konkurrensverket att det saknas tillräckliga skäl för en fortsatt utredning av om förfarandet strider mot

text: 2 kap. 1 §

text: KL och artikel 101 i EUFfördraget.

text: 63. Konkurrensverkets beslut att avsluta utredningen innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet är i överensstämmelse med konkurrensreglerna.

text: Detta beslut har fattats av vikarierande generaldirektören. Föredragande har varit enhetschefen Grant McKelvey.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Anvisning om annan möjlighet till prövning

text: Detta beslut kan inte överklagas (

text: 7 kap. 1 §

text: KL). Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Kopia till: Transportstyrelsen

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Rättelse, 2024-12-16

text: I beslutets punkt 8 har Konkurrensverket av misstag angivit fel antal plan och fel avtalstyp. Antalet flygplan av modellen A320 ska vara tre och avtalen under vilka BRA levererar kapacitet till Ving och Apollo är charteravtal. Konkurrensverket har även av misstag angivit fel avtalstyp i punkterna 18, 28 och 49 i beslutet. Rättelser av dessa uppgifter har därför skett i enlighet med

text: 36 § förvaltningslagen (2017:900)


motpart: Dalux AB, EMP Storkök AB, Köksmiljö i Uppsala AB, LO Professional AB, Storköksinnovationer i Alingsås AB, IT Storkök AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Hotell, restaurang och konferens

title: Dalux AB m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 741/2016 – Dalux AB m.fl.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2017-12-06 (Dnr 741/2016)

text: Ärendet gällde en misstänkt samordning av anbud mellan Electrolux Professional AB och dess exklusiva återförsäljare i samband med en ramavtalsupphandling avseende storköksutrustning. Under utredning tog Electrolux Professional fram nya riktlinjer för företagens agerande inför offentliga upphandlingar. Ärendet skrevs av med hänvisning till Konkurrensverkets prioriteringspolicy, bland annat eftersom det inte var uppenbart om, eller i vilken utsträckning, förfarandet i detta fall skadat konkurrensen eller konsumenterna.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: BESLUT KONKURRENSVERKET

text: Swedish Competition Authority 2017-12-06 Dnr 741/2016 15)

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete i en offentlig upphandling rörande storköksutrustning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket fick i december 2016 kännedom om att sex av Electrolux Professional AB:s sju återförsäljare, Dalux AB, EMP Storkök AB, Köksmiljö i Uppsala AB, LO Professional AB, Storköksinnovationer i Alingsås AB och TT Storkök AB, i sina respektive anbud i en ramavtalsupphandling avseende storköksutrustning genomförd av SKL Kommentus Inköpscentral AB (SKD, ”Storköksutrustning 2016, 103 04” (Ramavtalsupphandlingen), angett identiska produkter till identiska priser. Konkurrensverket fick också veta att Electrolux Professional AB:s sjunde återförsäljare, Kainu-Isberg Kök AB, i sitt anbud angett mycket snarlika produkter som övriga sex återförsäljare till mycket snarlika

text: priser.

text: Konkurrensverket fick vidare kännedom om att ingen av återförsäljarna lämnat anbud i samma län som någon av de andra återförsäljarna och att återförsäljarnas respektive anbud tillsammans täckte samtliga Sveriges 21 län.

text: Konkurrensverkets utredning Konkurrensverkets utredning har avsett frågan om det skett ett otillåtet konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt artikel 101 i fördraget om den Europeiska unionens funktionssätt (FEUF) och/eller 2 kap. 18

text: konkurrenslagen

text: (2008:579, KL) i samband med Ramavtalsupphandlingen.

text: Konkurrensverket har genomfört ett antal utredningsåtgärder inom ramen för ärendet. Bland annat har förhör hållits med personer som bedömts kunna lämna upplysningar i saken. Vidare har handlingar inhämtats genom ålägganden ställda till de sju återförsäljarna och Electrolux Professional AB (Electrolux Professional).

text: BEsuwT KONKURRENSVERKET

text: Företagen Electrolux Professional tillverkar bland annat köksutrustning för professionellt bruk, så kallad storköksutrustning. Under utredningen har det framkommit att Electrolux Professional, fram till år 2005, skötte försäljningen av sin storköksutrustning i intern regi. År 2005 strukturerade Electrolux Professional om sin försäljningsorganisation och ett antal anställda fick möjlighet att starta egna bolag och bli återförsäljare till Electrolux Professional. Samtliga återförsäljare som utretts inom ramen för utredningen har sitt ursprung i denna omstrukturering.

text: Mellan Electrolux Professional och respektive av de sju återförsäljarna finns exklusiva återförsäljaravtal. Återförsäljarnas försäljning utgörs huvudsakligen av Electroluxprodukter.

text: Ramavtalsupphandlingen SKI genomför för närvarande Ramavtalsupphandlingen. Den utrustning som omfattas av Ramavtalsupphandlingen är avsedd för storkök inom bland annat sjukvård, skola, omsorg och personalmatsalar. Totalt kommer 939 olika upphandlande myndigheter (kommuner, landsting, regioner m.m.) att kunna avropa från ramavtalet.

text: Ramavtalsupphandlingen omfattar sex olika utrustningskategorier och en sjunde kategori som kan användas när avrop görs från minst två av de sex utrustningskategorierna. Den sjunde kategorin innehåller samtliga produkter i de sex utrustningskategorierna. Totalt omfattar Ramavtalsupphandlingen ca 80 produkter. Anbud kunde lämnas för en, flera eller samtliga sju kategorier. Var och en av de sju kategorierna utvärderades var för sig.

text: Ramavtalsupphandlingen omfattar vidare 21 olika geografiska anbudsområden som är indelade i enlighet med länsindelningen i Sverige. Anbud kunde lämnas för ett, flera eller samtliga län. Varje län utvärderades för sig. Anbudsgivarens offererade priser i de utrustningskategorier som anbudet omfattade skulle gälla i samtliga de län som anbudet avsåg. Det fanns alltså ingen möjlighet för en anbudsgivare vars anbud omfattade fler län att prisdifferentiera mellan dessa i Ramavtalsupphandlingen. Det fanns heller ingen möjlighet att bryta ut en eller vissa produkter i en utrustningskategori och låta anbudet avseende denna eller dessa avse några andra län än övriga produkter inom den utrustningskategorin.

text: Det var möjligt att i Ramavtalsupphandlingen lämna anbud i samverkan (konsortium). Ett krav för att så skulle få ske var att företagen angav i sina anbud att anbud lämnades i samverkan.

text: BESLUT KONKURRENSVERKET

text: Avseende utrustningskategorierna 1, 4, 5 och 6 skulle utvärdering ske enligt principen lägsta pris, medan utvärdering av utrustningskategorierna 2, 3 och 7 skulle ske enligt principen ekonomiskt mest fördelaktigt. SKI:s avsikt var att anta tre ramavtalsleverantörer i rangordning per utrustningskategori ett till sex och minst tre ramavtalsleverantörer i rangordning för kategori sju.

text: Sista datum att lämna anbud var den 29 september 2016. Totalt lämnade 20 företag, inklusive de sju återförsäljarna, anbud i Ramavtalsupphandlingen.

text: Samtliga sju återförsäljare har lämnat anbud i samtliga kategorier. Produkterna i återförsäljarnas anbud utgörs huvudsakligen av Electroluxprodukter. Endast en av utrustningskategorierna innehåller uteslutande andra produkter än Electroluxprodukter. Ingen av återförsäljarna har i sina anbud angivit att anbud har lämnats i samverkan med någon annan.

text: SKI fattade tilldelningsbeslut i Ramavtalsupphandlingen den 16 juni 2017. I fyra av de sju kategorierna som Ramavtalsupphandlingen omfattar har de priser och produkter som återförsäljarna lämnat i sina anbud, såväl avseende Electroluxprodukterna som de produkter som inte utgör Electroluxprodukter, varit bland de lägsta respektive de ekonomiskt mest fördelaktiga. För närvarande pågår överprövningar av tilldelningsbeslutet i förvaltningsrätt.

text: SKI genomförde år 2012 en liknande ramavtalsupphandling avseende storköksutrustning. I den upphandlingen lämnade Electrolux Professional anbud med de sju återförsäljarna som underleverantörer. Det har under utredningen framkommit att det, till skillnad från vad som gällde enligt 2012-års upphandling, enligt förutsättningarna i Ramavtalsupphandlingen, inte är möjligt för underleverantörer att fakturera upphandlande myndigheter direkt. Det har vidare framkommit att det är anledningen till att det är återförsäljarna som lämnat anbud i Ramavtalsupphandlingen, och inte Electrolux Professional.

text: Skäl för beslutet

text: Förbudet i

text: artikel 101 FEUF

text: och 2 kap. 18 KL omfattar bland annat avtal eller samordnade förfaranden mellan konkurrenter som rör priser på produkter eller tjänster eller uppdelning av marknader.

text: Det har under utredningen framkommit att Electrolux Professional har ett exklusivt återförsäljarnätverk som regleras i återförsäljaravtal mellan Electrolux Professional och respektive återförsäljare. Var och en av återförsäljarna har i sina respektive återförsäljaravtal med Electrolux Professional blivit tilldelade ett geografiskt område att aktivt bedriva marknadsföring och försäljning av Electroluxprodukter inom. Dessa geografiska områden sammanfaller med den länsvisa uppdelningen i Ramavtalsupphandlingen. Återförsäljaravtalen förbjuder återförsäljarna att bedriva aktiv försäljning och marknadsföring av Electroluxprodukter i de geografiska områden som tilldelats andra återförsäljare.

text: BESLUT KONKURRENSVERKET

text: I Ramavtalsupphandlingen fanns inget krav att lämna anbud i hela Sverige, utan det var möjligt att enbart lämna anbud i ett eller några län. I den del anbuden omfattar Electroluxprodukter hade återförsäljarna inte kunnat lägga anbud i något eller några andra län än vad de gjort utan att riskera att bryta mot återförsäljaravtalen. Avseende de utrustningskategorier som innehåller Electroluxprodukter förklarar därför återförsäljaravtalen varför ingen av återförsäljarna lämnat anbud i samma län som någon av de andra återförsäljarna och att återförsäljarnas respektive anbud tillsammans täcker Sveriges samtliga 21 län.

text: Under utredningen har det framkommit att de sju återförsäljarna och Electrolux Professional, innan sista dagen för anbudslämning, skickat e-post mellan varandra med information om vilka produkter och priser återförsäljarnas anbud i Ramavtalsupphandlingen skulle innehålla. I Ramavtalsupphandlingen var det möjligt att enbart lämna anbud i ett eller några län. Som nämnts ovan förbjuder återförsäljaravtalen vidare återförsäljarna från att lägga anbud i någon annan återförsäljares geografiska område. Det är därför, beträffande de utrustningskategorier som innehåller Electroluxprodukter, inte uppenbart om eller i vilken utsträckning förfarandet i detta fall skadat konkurrensen och konsumenterna.

text: Beträffande den utrustningskategori i sex av återförsäljarnas anbud som uteslutande innehåller andra produkter än Electroluxprodukter har återförsäljarna däremot varit oförhindrade att lämna anbud i andra län än de som återförsäljarna har tilldelats som sina exklusiva i återförsäljaravtalen med Electrolux. Denna utrustningskategori innehåller endast sju stycken av de totalt 82 produkter som Ramavtalsupphandlingen omfattar och priset per produkt är i jämförelse med produkterna i de flesta andra utrustningskategorier väsentligt lägre.

text: Med anledning av Konkurrensverkets utredning har Electrolux Professional tagit fram och delgivit Konkurrensverket nya riktlinjer för Electrolux Professionals och återförsäljarnas agerande inför offentliga upphandlingar. I riktlinjerna tydliggörs hur Electrolux Professional och återförsäljarna ska agera för att följa gällande konkurrensregler.

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det förfarande som utreds ska granskas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket bland annat in förfarandets förmåga att skada konkurrensen och konsumenterna samt Konkurrensverkets förutsättningar att effektivt ingripa mot problemet.

text: Mot bakgrund av vad som anförts ovan finner Konkurrensverket vid en samlad bedömning inte skäl att vidare utreda om förfarandet utgör en överträdelse av förbudet i

text: artikel 101 FEUF

text: och/eller 2 kap. 18 KL.

text: RESET KONKURRENSVERKET

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda förfarandet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av 7 kap. 18 KL.

text: De företag som berörs av förfarandet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt 3 kap. 2 8 KL.

text: Särskild talan om förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: artikel 101 FEUF

text: och/eller 2 kap. 18 KL väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga Ida Blomqvist.

text: Kopia till: Electrolux Professional AB EMP Storkök AB Storköksinnovationer i Alingsås AB TT Storkök AB L O Professional AB Dalux AB Köksmiljö i Uppsala AB Kainu-Isberg Kök AB


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: LUFAB:s dokumentering av direktupphandlingar

text: LUFAB:s dokumentering av upphandlingar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Inom ramen för vår omvärldsbevakning uppmärksammade vi påtalade brister hos er avseende er dokumentation av direktupphandlingar. Att dokumentering av upphandlingar över 100 000 kronor ska göras framgår av

text: 19 kap. 30 §

text: och

text: 12 kap. 14 §

text: lagen (

text: ) om offentlig upphandling.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om hur ni dokumenterar era upphandlingar. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Ann Fryksdahl. Föredragande har varit Anton Himmelstrand.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om den upphandlande myndigheten eller enheten också uppmärksammats i vår omvärldsanalys för den planerade tillsynen. Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Skandinavisk Australisk Nyzeeländsk Vänskapsförening

title: Ifrågasatt konkurrensbegränsande avtal - teckning av resa som betalas med extra studielån

text: Angående Er skrivelse om CSN:s extra studielån för resekostnader

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 25 september 1998 anfört klagomål över att Centrala Studiestödsnämnden (CSN) inte informerar studerande om att resor för utlandsstudier kan bokas genom andra resebyråer än Nyman & Schultz (NS).

text: Konkurrensverket har inhämtat yttrande från CSN. Av detta framgår att huvudrutinen är att bokning, biljettering och fakturering sker via NS, men att det i CSN:s interna information framgår att denna huvudrutin i vissa fall kan frångås, t.ex. när en studerande kan visa att biljett erhålles till lägre pris än vad NS kan erbjuda. CSN anför vidare att cirka 20 procent av de extra lån för resor som utbetalades läsåret 1997/98 avsåg andra resebyråer än NS. CSN har även förklarat sig beredd att revidera informationsmaterialet inför läsåret 1999/00 med avsikten att ta in upplysning om möjligheten för studerande att i vissa fall erhålla kontantutbetalning av extra lån för resa i stället för att vara hänvisad till NS.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göranson. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Lennart Göranson

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket


title: Oskälig prishöjning - teleavgifter

text: Er skrivelse om Telias Telias höjning av abonnemangspriser

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 29 augusti 2001 anfört klagomål över Telias höjning av abonnemangsavgiften.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Vad gäller abonnemangspriser och samtalstaxor är dessa reglerade i

text: telelagen (1993:597)

text: och förändringar av dessa taxor faller under Post- och Telestyrelsens (PTS) tillsynsområde. Post- och Telestyrelsens adress är Box 5398, 102 49 Stockholm.

text: Konkurrensverket har ett regelbundet samarbete med PTS där olika frågor som gäller konkurrensen på telemarknaden diskuteras. Inom ramen för detta samarbete finns möjligheter att närmare undersöka olika förhållanden.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


title: Oskälig prishöjning - teleavgifter

text: Er skrivelse angående Telias höjning av abonnemangspriser

text: telelagen (1993:597)

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch