title: Universeum AB – Koncessionsavtal restaurangverksamhet

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling och lagen (

text: ) om upphandling av koncessioner; Stiftelsen Korsvägen och Universeum AB – bestämmelserna om offentligt styrt organ m.m.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket har granskat Stiftelsen Korsvägen och Universeum AB och funnit

text: - att Stiftelsen Korsvägen (Stiftelsen) och dess helägda dotterbolag Universeum AB (Universeum) är sådana offentligt styrda organ som enligt

text: 1 kap.

text: och

text: 22 §§

text: lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) och

text: 1 kap.

text: och

text: 20 §§

text: lagen (

text: ) om upphandling av koncessioner (LUK) ska jämställas med en upphandlande myndighet vid tillämpning av nämnda lagar, och

text: - att Universeum, genom att under 2020 ingå kontrakt om dels drift av restau- 2 3 rangverksamhet , dels byggentreprenad , har brutit mot upphandlingsregelverket genom att inte tillämpa reglerna om annonsering i

text: 10 kap. 1 §

text: LOU respektive

text: 8 kap. 1 §

text: LUK.

text: Konkurrensverket förutsätter att Stiftelsen och Universeum säkerställer att framtida anskaffningar sker i enlighet med upphandlingsregelverket.

text: Ärendena med dnr 758, 467, 468 och 469/2020 avslutas.

text: Bakgrund

text: Stiftelsen och Universeum

text: 1. Stiftelsen Korsvägen bildades den 18 december 1997 av Göteborgsregionens kommunalförbund (Göteborgsregionen), Stiftelsen Chalmers tekniska högskola (Chalmers) och Västsvenska Industri- och Handelskammaren (Västsvenska handelskammaren). Syftet med Stiftelsen var att lägga grunden till ett nytt vetenskapscenter. Bakom initiativet stod även Göteborgs universitet.

text: 2. Enligt stiftelseförordnandet har Stiftelsen som huvudsakligt ändamål att främja allmänhetens, framför allt barns och ungdomars, intresse för studier och yrkesval inom ett brett vetenskapsfält med tyngdpunkt inom naturvetenskap och teknik. Stiftelsen ska vidare ha rätt att i egen regi, eller via annan juridisk person, bedriva verksamhet för att främja Stiftelsens ändamål. Sådan verksamhet får även utgöra näringsverksamhet.

text: 3. Den 22 december 1997 förvärvade Stiftelsen det aktiebolag som sedermera skulle komma att namnändras till Universeum AB. Universeum är således ett till Stiftelsen helägt dotterbolag.

text: 4. Universeums verksamhet bedrivs sedan öppnandet 2001 i för ändamålet särskilt uppförda lokaler på Södra vägen 50 i Göteborg. Verksamheten, som är ett så kallat vetenskapscenter, omfattar utställningar och lärmiljöer inom främst naturvetenskapliga och tekniska områden. Anläggningen är öppen alla dagar året runt och har sedan öppnandet haft över tio miljoner besökare, varav cirka hälften barn och ungdomar. Förutom den publika verksamheten bedriver Universeum dels pedagogisk verksamhet i samarbete med grundskolor och gymnasieskolor i Göteborgsregionen, dels kompetensutveckling för lärare och andra projekt som syftar till att utveckla undervisningen i naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Universeum medverkar också i lärarutbildningen vid Göteborgs universitet och samarbetar med universitetet och Chalmers om forskning inom pedagogik.

text: 5. I april 2020 ingick Universeum avtal med Chalmers Studentkårs Restaurang AB. Enligt avtalet, som benämns hyresavtal, åtar sig bolaget att driva restaurangverksamhet i Universeums lokaler i enlighet med de villkor om bland annat öppettider, priser, utbud och koncept som anges i bilagor till avtalet. Avtalet gäller till och med den 31 december 2025. Enligt avtalet ska Chalmers Studentkårs Restaurang AB betala ett hyresbelopp motsvarande en

text: viss procent av omsättningen, dock minst kronor per år. Avtalet innehåller ingen garanterad ersättning.

text: 6. I april 2020 ingick Universeum även ett avtal med Skeppsviken Bygg i Göteborg AB om totalentreprenad avseende byggnation av Universum visualiseringsdome.

text: Tillsynsärendena

text: 7. Konkurrensverket inledde hösten 2020 en granskning av Universeum efter att ha mottagit ett tips om att ett koncessionsavtal tecknats rörande drift av restaurangverksamhet m.m. utan att föregås av ett annonserat förfarande (dnr 467/2020). Samtidigt noterades genom Konkurrensverkets omvärldsbevakning att Universeum dels tecknat ett entreprenadavtal avseende omoch tillbyggnation av anläggningen (dnr 468/2020), dels erhållit externa medel i syfte inrätta en ny lärmiljö (dnr 469/2020).

text: 8. Mot bakgrund av Universeums uppgifter under skriftväxlingen kring ägarförhållandena mellan bolaget och Stiftelsen öppnades i december 2020 ytterligare ett ärende i syfte att utreda Stiftelsens upphandlingsrättsliga status (dnr 758/2020).

text: 9. Konkurrensverket noterar inledningsvis att den interimsorganisation som ledde förberedelsearbetet inför bildandet av Stiftelsen tillämpade upphandlingsregelverket i samband med upphandlingar av bland annat projektledare och vissa konsulttjänster.

text: 10. Initiativtagarna till Stiftelsen och Universeum (Göteborgsregionen, Chalmers och Göteborgs universitet) är upphandlande myndigheter enligt LOU och LUK. Konkurrensverket har därför även granskat de omständigheter som var aktuella vid bildandet av Stiftelsen. Konkurrensverket har också utrett om, och i så fall i vilken omfattning, huvudmännen har haft fortsatt inflytande över verksamhetens inriktning.

text: Vad Stiftelsen och Universeum har anfört i ärendena

text: 11. Stiftelsen och Universeum har fått tillfälle att yttra sig över Konkurrensverkets preliminära bedömning i ett utkast till beslut och har anfört bland annat följande.

text: 12. Stiftelsen och Universeum anser sig inte vara offentligt styrda organ i den mening som avses i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK och omfattas

text: således inte av den upphandlingsplikt som följer av nämnda lagar. Skälen härför är i huvudsak att Stiftelsen och Universeum inte tillgodoser behov i det allmännas intresse, och om så sker är sådana behov i vart fall av industriell eller kommersiell karaktär. Vidare är verksamheten varken till största del finansierad av eller under kontroll av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet, och i Stiftelsens styrelse är inte mer än halva antalet ledamöter utsedda av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet.

text: 13. Till stöd för sin inställning har Stiftelsen och Universeum vidare anfört sammanfattningsvis följande.

text: 14. Stiftelsen och Universeum tillgodoser inte ett behov i det allmännas intresse. Allmänhetens intresse (medborgarnas intresse) ska inte förväxlas med det allmännas intresse (stat, kommun, region eller myndigheters intresse). Av den upphandlingsrättsliga regleringen följer att det är behov som tillgodoses i det allmännas intresse som är av relevans för bedömningen. Av Stiftelsens stadgar framgår vad som Stiftelsen avser med allmännyttig stiftelse. Detta inkluderar att främja allmänhetens, framför allt barn och ungdomars, intresse för studier och yrkesval inom ett brett vetenskapsfält med tyngdpunkt inom naturvetenskap och teknik. Av stadgarna framgår också att allmänhetens intresse ska främjas. Skrivningen är enbart avsedd att markera och tydliggöra vilken grupp av individer som Stiftelsens ändamål riktar sig mot. Att allmänhetens intresse ska främjas kan på intet sätt anses innebära att det allmännas intresse ska främjas. Stiftelsens intention har aldrig varit att drivas av det offentliga eller att vara beroende av offentliga medel och på så vis främja behov i det allmännas intresse. Det är heller inte på detta sätt som Stiftelsens verksamhet bedrivs.

text: 15. Av Stiftelsens årsredovisningar framgår att Stiftelsen genom sitt dotterbolag bedriver verksamheten Universeum. Universeum är ett museum, men också en djurpark och science center i en och samma verksamhet, ett s.k. vetenskapscenter eller upplevelsecenter. Universeum tillhandahåller tjänster i form av upplevelser, nya intryck och erfarenheter hos sina besökare. Det behov som Universeum tillgodoser är därför inget behov som tillgodoses på annat sätt än genom utbud av varor eller tjänster på marknaden. Det är inte heller fråga om något behov som staten, av skäl som har samband med allmänintresset, väljer att själv tillgodose eller som den avser att fortsätta att ha ett avgörande inflytande på. Därmed tillgodoser inte heller Universeum några behov i det allmänna intresset.

text: 16. Vad gäller särskilt kriteriet ”industriell eller kommersiell karaktär” syftar detta till att bedöma den faktiska verksamhet som bedrivs, och den konkurrenssituation verksamheten befinner sig i. Universeums verksamhet drivs

text: på marknadsmässiga villkor och befinner sig därigenom i en konkurrenssituation med ett krav på vinst. Koncernen bär sina egna förluster och Stiftelsens finansiering utgörs inte av offentlig finansiering i den nu relevanta unionsrättsliga meningen.

text: 17. Det finns vidare en tydlig och utvecklad konkurrens på marknaden som Universeum verkar. Universeums konkurrenssituation ska bedömas i förhållande till marknaden för upplevelsebaserade besöksmål. På denna marknad verkar såväl djurparker som nöjesparker, science centers och andra liknande upplevelsebaserade besöksmål. Mot bakgrund av köparnas, dvs. besökarnas, handlings- och köpmönster utgör marknaden till sin geografiska omfattning hela Sverige, eller i vart fall Götaland och Svealand.

text: 18. Även Universeums utbildningsverksamheten bedrivs på marknadsmässiga villkor som innebär att Universeums tjänster tillhandahålls mot vederlag. Universeum står därmed risken för sin prestation och avtalsuppfyllnad.

text: 19. Det ska vidare särskilt noteras att den del av Universeums finansiering som i Universeums räkenskaper nämns som ”bidrag” – exempelvis från Västra Götalandsregionen – inte är ovillkorade finansiella tillskott i verksamheten. Tvärtom innebär de bidrag som Universeum erhåller även krav på motprestation. Dessa bidrag, trots att de de facto lämnas av offentliga aktörer, utgör därför inte offentlig finansiering i den nu relevanta unionsrättsliga meningen.

text: 20. Universeums verksamhet och dess ekonomiska ställning garanteras inte på något sätt av någon stat, kommun, upphandlande myndighet eller annan utomstående. Universeum står således risken för sin egen verksamhet. Detta kan illustreras bland annat med den förlust om 12,3 miljoner kronor som Universeum gjorde med anledning av pandemin under 2020 samt även den förlust om över 31 miljoner kronor som Universeum gjorde under 2018 och som inte på något sätt balanserades eller täcktes upp av någon utomstående offentlig aktör, med undantag för generella statliga stöd som erbjudits samtliga privata aktörer. Även 2017 gjorde Universeum ett förlustår, utan att detta medförde att denna förlust täcktes upp av någon offentlig aktör. Inte heller i övrigt finns några garantier eller åtaganden för Universeums fortsatta verksamhet från offentliga aktörer. Inte minst illustreras detta av att Universeum helägs av Stiftelsen Korsvägen som ur ett ägarperspektiv är helt fristående. Det saknas därför möjlighet för något offentligt organ att tillskjuta medel i form av ägartillskott eller liknande till Universeum, för det fall Universeums verksamhet i någon del skulle vara hotad. Universeum står därför utan tvekan risken för sin egen verksamhet.

text: 21. Verksamheten bedrivs med vinstkrav och dess ekonomiska ställning garanteras inte på något sätt av offentliga aktörer. Även om verksamheten skulle

text: anses tillgodose ett behov i det allmännas intresse är detta behov således av kommersiell eller industriell karaktär.

text: 22. Verksamheten har inte heller en sådan nära anknytning till offentliga aktörer som krävs för att det ska vara fråga om ett offentligt styrt organ. Av avgörande betydelse för bedömningen ska vara hur reglerna kring styrelsens utseende i Stiftelsen i praktiken tillämpas och hur styrelsen i Stiftelsen de facto ser ut. Av Stiftelsens stadgar framgår att respektive stiftare (Stiftelsen Chalmers Tekniska högskola, Göteborgs Universitet, Föreningen Västsvenska Industri- och Handelskammaren och Göteborgsregionens kommunalförbund) har rätt att nominera upp till två ledamöter. Att respektive organ har rätt att nominera ett visst antal styrelseledamöter innebär dock inte att denna styrelseledamot också ska representera ett visst organ. Varje styrelseledamot har ett personligt ansvar och ett personligt mandat. Stiftelsens styrelse består idag av tio ledamöter, varav endast fyra ledamöter har sin dagliga anställning hos stiftare som omfattas av LOU. Eftersom styrelsen de facto inte har bestått och inte består till mer än hälften av representanter för offentliga aktörer har Stiftelsen således en styrelse som inte till mer än hälften utgörs av styrelseledamöter från organisationer som är upphandlande myndigheter.

text: 23. Sammanfattningsvis är inget av de tre alternativa krav som följer av 1 kap. 17 § 1–3 LUK respektive 1 kap. 18 § 1–3 LOU uppfyllda. Även av detta skäl kan Stiftelsen respektive Universeum inte anses utgöra offentligt styrda organ i den mening som avses i LOU och LUK.

text: Rättsliga utgångspunkter

text: Tillämpliga bestämmelser

text: Annonseringsskyldighet

text: 24. Enligt

text: 1 kap. 2 §

text: LOU gäller LOU för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet (offentlig upphandling). Med upphandling enligt denna lag avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 25. Huvudregeln enligt LOU är att kontrakt och ramavtal ska föregås av annonsering och att alla leverantörer ska få möjlighet att lämna, respektive ansöka om att få lämna, anbud. Det följer av

text: 10 kap. 1 §

text: LOU.

text: 26. För att avtal med ett värde som överstiger direktupphandlingsgränsen ska vara tillåtna utan föregående annonsering krävs att något av de särskilt

text: angivna undantagen i LOU är tillämpliga. Undantagen från skyldigheten att annonsera upphandlingar ska tolkas restriktivt.

text: 27. Enligt

text: 1 kap. 2 §

text: LUK gäller LUK för upphandling av byggkoncessioner och tjänstekoncessioner som genomförs av en upphandlande myndighet eller enhet (upphandling av koncessioner). Med upphandling enligt denna lag avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av en koncession.

text: Lagens definition av en tjänstekoncession

text: 28. Vad som utgör en tjänstekoncession regleras i 1 kap. 13, 19, 22 och 23 §§ LUK. Med en tjänstekoncession avses ett skriftligt kontrakt med ekonomiska villkor som ingås mellan en upphandlande myndighet eller enhet och en koncessionshavare, genom vilket en upphandlande myndighet eller enhet anförtror tillhandahållandet och förvaltningen av andra tjänster än byggentreprenader till koncessionshavaren. För att det ska vara fråga om en koncession krävs vidare att ersättningen för arbetet eller tjänsten utgörs antingen av enbart rätten att utnyttja föremålet för koncessionen eller av dels en sådan rätt, dels betalning. Slutligen krävs också att koncessionshavaren övertar verksamhetsrisken. Med detta avses att koncessionshavaren, vid normala verksamhetsförhållanden, inte är garanterad någon kompensation för sina investeringar eller de kostnader som uppstår vid tillhandahållandet av tjänsten samt utsätts för en verklig exponering för förändringar på marknaden på så sätt att eventuella uppskattade förluster för koncessionshavaren inte är endast nominella eller försumbara.

text: Hur värdet av en upphandling ska beräknas

text: 29. Enligt

text: 5 kap. 3 §

text: LOU ska värdet av en upphandling uppskattas till det totala belopp som ska betalas enligt de varukontrakt, tjänstekontrakt eller byggentreprenadkontrakt som ingår i upphandlingen. När värdet bestäms ska options- och förlängningsklausuler som anges i något av upphandlingsdokumenten beaktas som om de hade utnyttjats. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt.

text: 30. Värdet av en tjänstekoncession ska, enligt

text: 5 kap. 2 §

text: LUK, uppskattas till koncessionshavarens sammanlagda omsättning till följd av koncessionen under dess löptid, inklusive de varor som följer med sådana tjänster. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt.

text: Vad som avses med en upphandlande myndighet

text: 31. Med upphandlande myndighet avses, enligt

text: 1 kap. 22 §

text: LOU och

text: 1 kap. 21 §

text: LUK, en statlig eller kommunal myndighet. Vid tillämpning av lagarna ska med myndighet jämställas bland annat ett sådant offentligt styrt organ som avses i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU respektive

text: 1 kap. 17 §

text: LUK och en sammanslutning av en eller flera sådana myndigheter eller organ.

text: Vad som avses med ett offentligt styrt organ

text: 32. Med offentligt styrt organ avses enligt

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK en sådan juridisk person som tillgodoser behov i det allmännas intresse, under förutsättning att behovet inte är av industriell eller kommersiell karaktär, och 1) som till största delen är finansierad av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet, 2) vars verksamhet står under kontroll av staten, en kommun, en region, eller en upphandlande myndighet, eller 3) i vars styrelse eller motsvarande ledningsorgan mer än halva antalet ledamöter är utsedda av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet.

text: 33. Bestämmelsen motsvarar artikel 2.1 (4) i direktiv

text: (LOU-direktivet). I punkten c) i nämnda artikel definieras den offentliga kontrollen på följande sätt:

text: Rättspraxis

text: 34. Behov av allmänt intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär utgörs i allmänhet av behov som staten, av skäl som har samband med allmänintresset, väljer att själv tillgodose eller som den avser att fortsätta ha ett avgörande inflytande på. Det finns dock inget principiellt hinder mot att sådana behov även tillgodoses, eller skulle kunna tillgodoses, av privata företag. Frågan om ett behov är av industriell eller kommersiell karaktär har bland annat varit föremål för prövning i

text: HFD 2016 ref. 67

text: , där ett statligt bolag vid en sammantagen bedömning ansågs utgöra ett offentligt styrt organ.

text: 35. Begreppet behov i det allmännas intresse är ett unionsrättsligt begrepp. EUdomstolen har i ett flertal avgöranden slagit fast att nationella domstolar är skyldiga att tolka nationell rätt genom vilken ett direktiv har genomförts mot bakgrund av direktivets ordalydelse och syfte så att det resultat som avses i direktivet uppnås i den utsträckning det är möjligt (så kallad direktivkonform tolkning). Detta innebär att bestämmelsen i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK om vad som utgör ett offentligt styrt organ ska tolkas i ljuset av

text: artikel 2.1

text: (4) i LOU-direktivet respektive artikel 6.4 i LUK-direktivet.

text: 36. Syftet med EU:s direktiv på upphandlingsområdet är bland annat att undanröja risken för att ett organ som finansieras eller kontrolleras av staten, regionala, eller lokala myndigheter eller av andra organ som lyder under offentlig rätt låter sig styras av andra hänsyn än ekonomiska. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att principen om fri rörlighet ska ges full verkan, ska begreppet offentligt styrt organ tolkas funktionellt och ges stor räckvidd.

text: 37. Varken upphandlingsdirektiven eller upphandlingslagarna innehåller någon definition av begreppet behov av allmänt intresse. Av EU-domstolens praxis framgår dock att man med detta begrepp avser i princip all verksamhet som i någon utsträckning kommer allmänheten till godo. Generaladvokat Léger har i sitt förslag till avgörande i

text: mål C-44/96

text: Mannesmann anfört att begreppet allmänt intresse avser verksamheter som är till direkt nytta för allmänheten, i motsats till intressen hos olika individer och grupper.

text: 38. EU-domstolen har bedömt att förutsättningarna för att ett behov ska anses allmännyttigt, respektive tillgodose ett allmänt intresse, har varit uppfyllda i fråga om bland annat begravningsverksamhet , framställning av officiella

text: handlingar såsom pass, körkort och identitetskort , anordnande av mässor och utställningar för privata företag , förvärv, avyttring, uthyrning och förvaltning av fast egendom som kunde medföra stimulans för handeln , 26 27 drift av miljövänligt värmeverk samt drift av universitet och högskolor .

text: 39. Bedömningen av om det föreligger ett behov av allmänt intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär ska vidare göras med hänsyn till samtliga relevanta faktiska och rättsliga omständigheter. Detta innefattar de omständigheter som var aktuella vid bildandet av organet och de villkor på vilka organet utövar verksamheten, inklusive om organets verksamhet är utsatt för konkurrens, om det finns ett huvudsakligt vinstsyfte, om organet bär de förluster som uppstår i samband med utövandet av verksamheten och om verksamheten får offentlig finansiering.

text: 40. Förekomsten av en utvecklad konkurrens, och i synnerhet den omständigheten att det berörda organet handlar i en konkurrenssituation på marknaden, kan vara ett tecken på att det är fråga om ett allmännyttigt behov som är av industriell eller kommersiell karaktär. Förekomsten av en utvecklad konkurrens gör det dock inte i sig möjligt att slå fast att det allmänna intresset har industriell eller kommersiell karaktär.

text: 41. Om ett organ verkar på normala marknadsmässiga villkor, har ett vinstsyfte och bär de förluster som uppstår i samband med utövandet av sin verksamhet, är det föga sannolikt att de behov som det syftar till att tillgodose inte är av industriell eller kommersiell karaktär. Avsaknaden av ett huvudsakligt vinstsyfte kan vidare vara en faktor som talar för att det är fråga om ett offentligrättsligt organ. EU-domstolen har dock i ett avgörande funnit att ett organ som visserligen saknade vinstsyfte, men som skulle bedrivas med produktivitets-, effektivitets- och lönsamhetskriterier som grund och som bedrev verksamhet på ett konkurrensutsatt område, inte utgjorde ett organ som lyder under offentlig rätt.

text: 42. Om ett organ bedriver verksamhet som tillgodoser allmänna intressen som inte har industriell eller kommersiell karaktär spelar det ingen roll om den denna verksamhet endast utgör en relativt obetydlig del av den totala verksamheten. Så länge organet i någon omfattning bedriver sådan verksamhet omfattas samtliga kontrakt som tilldelas av ett sådant organ av upphandlingsreglerna.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Utgångspunkter för bedömningen

text: 43. Vad Stiftelsen och Universeum har anfört i sitt yttrande över utkastet till beslut har beaktats men föranleder ingen ändrad bedömning.

text: Stiftelsen och Universeum är juridiska personer

text: 44. Konkurrensverket konstaterar inledningsvis att både Stiftelsen och Universeum är juridiska personer.

text: Stiftelsen och Universeum ska likställas vid bedömningen

text: 45. Stiftelsen och Universeum har likalydande verksamhetsföremål och syfte. Stiftelsen och Universeum utgör gemensamt en koncern och Stiftelsen uppfyller sitt ändamål genom den verksamhet som bedrivs av Universeum. Vid bedömningen av om verksamheten tillgodoser ett behov i det allmännas intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär, ska därför Stiftelsen och Universeum likställas.

text: 46. Stiftelsen äger hundra procent av aktierna i Universeum. Genom bolagsstämman utser Stiftelsen Universeums styrelse och verksamhetsföremål. Mot denna bakgrund anser Konkurrensverket att kravet på både offentlig kontroll enligt

text: 1 kap. 18 § 2

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 2

text: LUK och styrelserepresentation enligt

text: 1 kap. 18 § 3

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK är uppfyllt mellan Stiftelsen och Universeum. Det som Stiftelsen och Universeum har anfört i denna del om bland annat att förslaget till styrelseledamöter bereds av en valberedning och om ledamöternas yrkesmässiga bakgrund ändrar inte denna bedömning.

text: 47. I det fall Stiftelsen utgör ett offentligt styrt organ ska därför även Universeum anses göra det.

text: 48. I det följande görs först en bedömning av om den verksamhet som bedrivs inom koncernen tillgodoser ett behov i det allmännas intresse som inte är av

text: industriell eller kommersiell karaktär. Därefter prövar Konkurrensverket om något av de alternativa kriterierna i 1 kap. 18 § 1– 3 LOU är uppfyllda.

text: Verksamheten tillgodoser ett behov i det allmännas intresse

text: 49. Universeums publika verksamhet består av museiverksamhet i form av bland annat utställningar med fokus på levande miljöer och interaktiva och upplevelsebaserade inslag. Förutom den publika verksamheten bedriver Universeum dels pedagogisk verksamhet i samarbete med grundskolor och gymnasieskolor, dels kompetensutveckling för lärare och andra projekt som syftar till att utveckla undervisningen i naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Universeum medverkar också i lärarutbildningen vid Göteborgs universitet och samarbetar med universitetet och Chalmers om forskning inom pedagogik.

text: 50. Enligt stiftelseförordnandet och Universeums ägardirektiv är verksamhetens huvudsakliga ändamål att främja allmänhetens, framförallt barns och ungdomars, intresse för studier och yrkesval inom ett brett vetenskapsfält med tyngdpunkt inom naturvetenskap och teknik. I ägardirektivet utvecklas syftet med verksamheten ytterligare. Här anges bland annat att Universeum ska verka inom ramen för en socialt ekonomisk och miljömässigt hållbar verksamhet. Samarbete ska sökas med stiftarna för att uppnå en god, effektiv och tillgänglig verksamhet. Bolaget ska i samarbete med andra intressenter i samhället bidra till arbetet med att utveckla besöksnäringen. Eventuell vinst ska återinvesteras i verksamheten.

text: 51. I Universeums bolagsordning anges vidare att bolagets verksamhet ska vara att bedriva vetenskapliga centra (science center) och även bedriva därmed förenlig verksamhet med såväl nationell som internationell verksamhet som avser att stödja utvecklingen av lärande inom naturvetenskap och teknik.

text: 52. I Stiftelsens hemställan till huvudmännen den 13 november 2017 om utvecklingsbidrag till Universeum anges att verksamheten grundas i ett samhällsbehov av att inspirera fler barn och unga att utveckla intressen och förmågor inom naturvetenskap och teknik samt att vara en turistattraktion för regionen.

text: 53. I förvaltningsberättelsen i Universeums årsredovisning för 2021 anges bland annat att Universeums uppdrag är att vara en publik arena för livslångt lärande där barn och vuxna utforskar världen genom naturvetenskap, teknik

text: och matematik. Syftet med verksamheten uppges vidare vara att bidra till höjd måluppfyllelse i skolan, stärkt kompetensförsörjning samt ökad innovationskraft och handlingskraft för Agenda 2030.

text: 54. Av underlaget till Västra Götalandsregionens beslut om utvecklingsbidrag för 2021 framgår att verksamheten bedöms främja intresset av det västsvenska näringslivets utveckling och konkurrenskraft genom att bland annat öka andelen elever som fullföljer sina studier och därigenom bidra till framtida kompetensförsörjning.

text: 55. Sammanfattningsvis kan konstateras att verksamheten tillgodoser dels behovet av ökad kunskap inom naturvetenskapliga och tekniska områden hos både barn och vuxna, dels behovet av kompetensförsörjning inom regionen till främjande av hållbar utveckling, det västsvenska näringslivet och regionens konkurrenskraft på kort och lång sikt, dels behovet av att utveckla besöksnäringen och stärka regionen som turistmål.

text: 56. Konkurrensverket bedömer att dessa behov avser sådana intressen som är till direkt nytta för allmänheten. Vad Stiftelsen och Universeum har anfört om att begreppet ”allmänhetens intresse” inte ska förväxlas med begreppet ”det allmännas intresse” föranleder ingen annan bedömning. Mot denna bakgrund, och med beaktande av EU-domstolens ovan redovisade praxis, bedömer Konkurrensverket att verksamheten tillgodoser behov i det allmännas intresse i den mening som avses i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK.

text: Behovet är inte av kommersiell eller industriell karaktär

text: Verksamheten har tagit emot offentlig finansiering under perioden 1999–2021 57. Redan innan Stiftelsen bildades gjordes bedömningen att verksamheten skulle komma att vara i behov av stöd från både offentliga och privata finansiärer. Verksamheten har också från början mottagit offentliga bidrag. Av grundfinansieringen om cirka 356 miljoner kronor bidrog staten, Göteborgsregionen, Chalmers och Göteborgs universitet med sammanlagt cirka 130 miljoner kronor.

text: 58. Under verksamhetsåren 1999–2004 redovisade Universeum ett negativt resultat. Till följd av detta beslutade huvudmännen att tillföra bolaget ett tillskott om 19 miljoner kronor för 2005, varav Chalmers, Göteborgsregionen och Göteborgs universitet stod för 13 miljoner kronor. Samma år bidrog även Västra Götalandsregionen med 5 miljoner kronor till Universeums pedagogiska verksamhet. Bidraget från regionen var villkorat av att bolaget genomförde en rekonstruktion av verksamheten i syfte att minska kostnaderna för densamma. Verksamhetsåret 2005 uppvisade Universeum för första gången ett positivt resultat.

text: 59. År 2006 var Universeum på nytt i behov av ekonomiskt stöd. Detta år bidrog Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad med 5 respektive 6 miljoner kronor. Både regionen och Göteborgs stad har därefter fortsatt att betala ut verksamhetsbidrag på 7–10 respektive 6 miljoner kronor årligen till Universeum under perioden 2007–2021. Universeum har under samma period även mottagit bidrag från Skolverket med sammanlagt 56,8 miljoner kronor.

text: 60. I april 2017 beslutade huvudmännen om ett nytt förstärkt uppdrag för Universeum. För att finansiera uppdraget bidrog huvudmännen med 50 miljoner kronor, varav 37,5 miljoner kronor utgjorde medel som kom från organisationer som är upphandlande myndigheter.

text: 61. Utöver olika typer av verksamhetsbidrag och utvecklingsbidrag har Universeum även erhållit andra typer av ekonomiska förmåner. Göteborgsregionen har sedan verksamhetens start finansierat kostnader för så kallat årsmedarbetare i form av pedagoger med placering vid Universeum. Syftet

text: med stödet uppges vara att tillföra bolaget kompetens och en flexibel arbetsorganisation. Även Göteborgs universitet och Chalmers har bidragit med arbetskraft sedan i varje fall 2007.

text: 62. Värdet av dessa arbetsinsatser har i Universeums årsredovisningar för perioden 2006–2021 uppskattats till sammanlagt 78,7 miljoner kronor, varav stödet i form av årsarbetare från Göteborgsregionen uppgick till sammanlagt 36,1 miljoner kronor och stödet i form av arbetskraft och projektfinansiering från Göteborgs universitet och Chalmers uppgick till sammanlagt 25,4 miljoner kronor respektive 17,2 miljoner kronor.

text: 63. År 2021 erhöll Universeum bidrag från Göteborgsregionen på 1,7 miljoner kronor för att i stället anställa pedagoger i egen regi. Under samma räkenskapsår uppgick stödet i form av kompetens från Chalmers respektive Göteborgs universitet till ett sammanlagt värde om till 2 miljoner kronor.

text: 64. Universeum har därutöver åtnjutit förmånliga villkor såvitt avser det tomträttsavtal som tecknats mellan Göteborgs stad och bolaget. Tomträttsavgälden är betydligt lägre än vad motsvarande kommersiell aktör har att erlägga för en fastighet av motsvarande storlek och inom samma område (det så kallat Evenemangsstråket) som Universeums anläggning är belägen.

text: 65. Sammanfattningsvis visar Konkurrensverkets utredning att verksamheten, utöver de förmånliga villkoren för tomträttsavgälden, har mottagit offentliga bidrag och förmåner till ett sammanlagt värde av cirka 475 miljoner kronor under perioden 1999–2021.

text: Den offentliga finansieringen medför att verksamheten inte bedrivs på normala

text: marknadsmässiga villkor

text: 66. Av Konkurrensverkets utredning framgår att verksamheten har mottagit omfattande offentlig finansiering under perioden 1999–2021. Enligt Stiftelsen har bidragen inte erhållits villkorslöst utan varit förenade med krav på mot-

text: prestation. Av de beslutsunderlag och årsredovisningar som Konkurrensverket har tagit del av framgår dock inte annat än att bidragen huvudsakligen utgjort ett generellt och långsiktigt verksamhetsstöd, låt vara att stödet i flera fall varit förenat med villkor och avsett för en specifik verksamhetsgren. Även om det finns ett utvecklat samarbete mellan Universeum, Göteborgsregionen, Chalmers och Göteborgs universitet om bland annat den pedagogiska verksamheten, har det inte framkommit att de ovan redovisade bidragen skulle utgöra ersättning för avtalade tjänster. Av Universeums årsredovisningar framgår vidare att bolaget inte fullt ut bär sina egna rörelsekostnader. Under den aktuella perioden har bolaget uppvisat ett negativt resultat om sammanlagt 127 miljoner kronor. Sammantaget talar dessa omständigheter med styrka för att driften av verksamheten är beroende av offentlig finansiering.

text: 67. Stiftelsen och Universeum har vidare anfört att verksamheten bedrivs med vinstkrav och att dess ekonomiska ställning inte garanteras av offentliga aktörer. Enligt Konkurrensverkets bedömning talar dock huvudmännens initiala bedömning att verksamheten skulle komma att vara beroende av kontinuerligt finansiellt stöd, liksom de årliga bidragen och förmånerna, mot att vinstintresset skulle vara styrande för verksamhetens affärsmässiga inriktning.

text: 68. Konkurrensverket bedömer redan mot bakgrund av vad som anförs ovan att det är uppenbart att verksamheten inte bedrivs på normala marknadsmässiga villkor, utan på andra och mer förmånliga villkor än vad som normalt är fallet för en privat aktör. Det behov som verksamheten tillgodoser kan därför inte anses vara av kommersiell eller industriell karaktär. Det som Stiftelsen och Universeum har anfört om att verksamheten bedrivs på en marknad med utvecklad konkurrens ändrar inte denna bedömning.

text: Det offentliga utser mer än hälften av Stiftelsens styrelseledamöter

text: 69. Utöver kraven på juridisk person och tillgodoseende av ett behov i det allmännas intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär ska ett offentligt styrt organ ha en nära anknytning till offentliga myndigheter för att jämställas med en upphandlande myndighet. En sådan anknytning anses föreligga om minst ett av de tre alternativa kriterierna offentlig finansiering, offentlig kontroll eller offentlig styrelserepresentation är uppfyllt.

text: 70. Kriteriet om offentlig styrelserepresentation är uppfyllt om mer än hälften av styrelseledamöterna utses av staten, regionala eller lokala myndigheter, eller av andra offentligrättsliga organ. Den nära anknytningen behöver inte vara knuten till endast en upphandlande myndighet utan också kan föreligga genom att flera upphandlande myndigheter gemensamt har ett inflytande över valet av ledamöter i ett styrelseorgan.

text: 71. I tredje till sjunde paragraferna i Stiftelsens stadgar finns bestämmelser om styrelsens sammansättning.

text: 72. Enligt fjärde paragrafen ska Stiftelsens styrelse bestå av lägst tre och högst tolv ledamöter och högst motsvarande antal suppleanter.

text: 73. Enligt femte paragrafen har Chalmers, Västsvenska handelskammaren, Göteborgsregionen och Göteborgs universitet (huvudmännen) rätt att vardera utse två ledamöter och en suppleant. Nämnda parter har även rätt att gemensamt utse ytterligare ledamöter och suppleanter under förutsättning att det totala antalet inte överstiger vad som stadgas i fjärde paragrafen.

text: 74. Stiftelsen och Universeum har under utredningen gjort gällande att valet av ledamöter i praktiken går till så att en valberedning föreslår en styrelse som Stiftelsen sedan beslutar om. De nuvarande ledamöterna har olika yrkesbakgrund och endast ett fåtal av dem, färre än hälften, har sin dagliga anställning hos en upphandlande myndighet. Stiftelsen och Universeum anser mot denna bakgrund att kriteriet avseende styrelserepresentation i

text: 1 kap. 18 § 3

text: LOU eller

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK i praktiken inte kan anses uppfyllt.

text: 75. Konkurrensverket konstaterar i denna del att det följer av Stiftelsens stadgar att det är de upphandlande myndigheterna Chalmers, Göteborgsregionen och Göteborgs universitet som har rätt att utse mer än hälften av ledamöterna i styrelsen. Vad Stiftelsen och Universeum har anfört om att varje styrelseledamot har ett personligt mandat och att endast fyra av nuvarande tio ledamöter har sin dagliga anställning hos stiftare som omfattas av LOU saknar enligt Konkurrensverket betydelse för bedömningen. Bestämmelsen i

text: 1 kap. 18 § 3

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK tar sikte på processen hur en styrelse sammansätts och utses. Huruvida de nominerade och sedan utsedda ledamöterna representerar ett annat offentligt organ, näringslivet eller sig själva saknar betydelse. Eftersom den formella befogenheten att utse ledamöter till övervägande del alltjämt tillkommer de upphandlande myndigheterna gör

text: Konkurrensverket bedömningen att kravet på styrelserepresentation enligt1 kap.

text: 18 § 3

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK är uppfyllt.

text: Stiftelsen och Universeum är offentligt styrda organ

text: 76. Konkurrensverket konstaterar att Stiftelsen uppfyller förutsättningarna för att vara ett offentligt styrt organ. Därmed ska även Universeum anses göra det.

text: 77. Både Stiftelsen och Universeum ska således jämställas med en upphandlande myndighet vid tillämpningen upphandlingsregelverket.

text: Universeum har brutit mot upphandlingsregelverket

text: 78. Av utredningen i ärendena framgår att Universeum under 2020 upphandlade dels en tjänstekoncession avseende drift av restaurangverksamhet, dels en byggentreprenad. Vad gäller ärendet som avser inrättandet av en ny lärmiljö har enligt uppgift från Universeum något avtal inte ingåtts.

text: 79. Värdet av byggentreprenaden uppgår enligt kontraktet till cirka 148 miljoner kronor exklusive mervärdesskatt och inklusive optioner. Eventuella ÄTAarbeten (ändringar och tillägg) ersätts enligt pris per timme.

text: 80. När det gäller koncessioner ska värdet uppskattas till koncessionshavarens omsättning till följd av koncessionen under dess löptid. De avtalshandlingar som Konkurrensverket har tagit del av innehåller ingen uppgift om koncessionens uppskattade värde. Villkoren för hur hyresbeloppet ska bestämmas utgår dock från att omsättningen kan komma att överstiga 16,3 miljoner kronor per år. Av handlingarna framgår vidare att omsättningen för den tidigare restaurangverksamheten uppgick till cirka miljoner kronor för 2017 och cirka miljoner kronor för 2018. Konkurrensverket utgår därför från att den årliga omsättningen uppgår till minst 16,3 miljoner kronor. Av avtalshandlingarna framgår vidare att avtalet gäller till och med den 31 december 2025, men något bestämt tillträdesdatum finns inte utan detta ska parterna komma överens om vid ett senare tillfälle. Däremot framgår att den aktuella upphandlingen genomförs som en del i en större satsning som bland annat innebär stärkt servicenivå fr.o.m. 2022. Konkurrensverket utgår därför från att löptiden är minst fyra år (2022–2025). Sammantaget bedömer Konkurrensverket att koncessionens uppskattade värde uppgår till minst 65,2 miljoner kronor (16 300 000 x 4).

text: 81. Båda avtalen avser därmed anskaffningar över såväl tröskelvärdet som den så kallade direktupphandlingsgränsen. Huvudregeln enligt LOU och LUK är att sådana avtal ska föregås av annonsering och att alla leverantörer ska få möjlighet att lämna, respektive ansöka om att få lämna, anbud. Det följer bland annat av

text: 10 kap. 1 §

text: LOU respektive

text: 8 kap. 1 §

text: LUK.

text: 82. Såvitt framkommit i skriftväxlingen Universeum har inget av avtalen föregåtts av ett annonserat förfarande enligt bestämmelserna i LOU respektive LUK. Det har inte heller framkommit att något undantag från annonseringsskyldigheten har varit tillämpligt.

text: 83. Konkurrensverket bedömer mot denna bakgrund att Universeum har brutit mot upphandlingsregelverket genom att inte tillämpa reglerna om annonsering i samband med upphandlingen avseende dels drift av restaurangverksamhet i Universeums lokaler, dels upphandlingen av en totalentreprenad avseende byggnation av Universum visualiserings-dome.

text: 84. Utredningen som avser Universeums upphandling av en ny lärmiljö avslutas.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: 85. Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: 86. Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade. ________________________

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Eventuellt överklagande

text: Om ni vill överklaga beslutet ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via epost till . I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.

text: Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Konkurrensverket prövar om överklagandet har kommit in i rätt tid och förvaltningsrätten tar ställning till beslutets överklagbarhet.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: AVON Cosmetics - Big Ben Distribution AB

publisher: Konkurrensverket

title: Telia Bredband - påstått missbruk av dominerande ställning - hindrar e-post via tredje part

org: kkv

text: Du har klagat på att Telia Bredband har spärrat möjligheten att hämta och lämna e-post via tredje part och anser att Telia Bredband därmed missbrukar sin dominerande ställning.

type: stycke

text: Konkurrensverket s beslut

text: Verket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Motiv för beslutet

type: rubrik

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: . Enligt Konkurrensverket s bedömning finns inte tillräckliga skäl att med stöd av

text: konkurrenslagen

text: eller i övrigt från konkurrenssynpunkt granska de förhållanden du tar upp.

text: Hur du kan gå v i dare

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: konkurrenslagen

text: göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Barbro Forsberg. Föredragande har varit Björn Lidén.

text: Barbro Forsberg Björn Lidén

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

type: avgorande


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Universeum AB – Avtal avseende om- och tillbyggnation

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling och lagen (

text: ) om upphandling av koncessioner; Stiftelsen Korsvägen och Universeum AB – bestämmelserna om offentligt styrt organ m.m.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket har granskat Stiftelsen Korsvägen och Universeum AB och funnit

text: - att Stiftelsen Korsvägen (Stiftelsen) och dess helägda dotterbolag Universeum AB (Universeum) är sådana offentligt styrda organ som enligt

text: 1 kap.

text: och

text: 22 §§

text: lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) och

text: 1 kap.

text: och

text: 20 §§

text: lagen (

text: ) om upphandling av koncessioner (LUK) ska jämställas med en upphandlande myndighet vid tillämpning av nämnda lagar, och

text: - att Universeum, genom att under 2020 ingå kontrakt om dels drift av restau- 2 3 rangverksamhet , dels byggentreprenad , har brutit mot upphandlingsregelverket genom att inte tillämpa reglerna om annonsering i

text: 10 kap. 1 §

text: LOU respektive

text: 8 kap. 1 §

text: LUK.

text: Konkurrensverket förutsätter att Stiftelsen och Universeum säkerställer att framtida anskaffningar sker i enlighet med upphandlingsregelverket.

text: Ärendena med dnr 758, 467, 468 och 469/2020 avslutas.

text: Bakgrund

text: Stiftelsen och Universeum

text: 1. Stiftelsen Korsvägen bildades den 18 december 1997 av Göteborgsregionens kommunalförbund (Göteborgsregionen), Stiftelsen Chalmers tekniska högskola (Chalmers) och Västsvenska Industri- och Handelskammaren (Västsvenska handelskammaren). Syftet med Stiftelsen var att lägga grunden till ett nytt vetenskapscenter. Bakom initiativet stod även Göteborgs universitet.

text: 2. Enligt stiftelseförordnandet har Stiftelsen som huvudsakligt ändamål att främja allmänhetens, framför allt barns och ungdomars, intresse för studier och yrkesval inom ett brett vetenskapsfält med tyngdpunkt inom naturvetenskap och teknik. Stiftelsen ska vidare ha rätt att i egen regi, eller via annan juridisk person, bedriva verksamhet för att främja Stiftelsens ändamål. Sådan verksamhet får även utgöra näringsverksamhet.

text: 3. Den 22 december 1997 förvärvade Stiftelsen det aktiebolag som sedermera skulle komma att namnändras till Universeum AB. Universeum är således ett till Stiftelsen helägt dotterbolag.

text: 4. Universeums verksamhet bedrivs sedan öppnandet 2001 i för ändamålet särskilt uppförda lokaler på Södra vägen 50 i Göteborg. Verksamheten, som är ett så kallat vetenskapscenter, omfattar utställningar och lärmiljöer inom främst naturvetenskapliga och tekniska områden. Anläggningen är öppen alla dagar året runt och har sedan öppnandet haft över tio miljoner besökare, varav cirka hälften barn och ungdomar. Förutom den publika verksamheten bedriver Universeum dels pedagogisk verksamhet i samarbete med grundskolor och gymnasieskolor i Göteborgsregionen, dels kompetensutveckling för lärare och andra projekt som syftar till att utveckla undervisningen i naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Universeum medverkar också i lärarutbildningen vid Göteborgs universitet och samarbetar med universitetet och Chalmers om forskning inom pedagogik.

text: 5. I april 2020 ingick Universeum avtal med Chalmers Studentkårs Restaurang AB. Enligt avtalet, som benämns hyresavtal, åtar sig bolaget att driva restaurangverksamhet i Universeums lokaler i enlighet med de villkor om bland annat öppettider, priser, utbud och koncept som anges i bilagor till avtalet. Avtalet gäller till och med den 31 december 2025. Enligt avtalet ska Chalmers Studentkårs Restaurang AB betala ett hyresbelopp motsvarande en

text: viss procent av omsättningen, dock minst kronor per år. Avtalet innehåller ingen garanterad ersättning.

text: 6. I april 2020 ingick Universeum även ett avtal med Skeppsviken Bygg i Göteborg AB om totalentreprenad avseende byggnation av Universum visualiseringsdome.

text: Tillsynsärendena

text: 7. Konkurrensverket inledde hösten 2020 en granskning av Universeum efter att ha mottagit ett tips om att ett koncessionsavtal tecknats rörande drift av restaurangverksamhet m.m. utan att föregås av ett annonserat förfarande (dnr 467/2020). Samtidigt noterades genom Konkurrensverkets omvärldsbevakning att Universeum dels tecknat ett entreprenadavtal avseende omoch tillbyggnation av anläggningen (dnr 468/2020), dels erhållit externa medel i syfte inrätta en ny lärmiljö (dnr 469/2020).

text: 8. Mot bakgrund av Universeums uppgifter under skriftväxlingen kring ägarförhållandena mellan bolaget och Stiftelsen öppnades i december 2020 ytterligare ett ärende i syfte att utreda Stiftelsens upphandlingsrättsliga status (dnr 758/2020).

text: 9. Konkurrensverket noterar inledningsvis att den interimsorganisation som ledde förberedelsearbetet inför bildandet av Stiftelsen tillämpade upphandlingsregelverket i samband med upphandlingar av bland annat projektledare och vissa konsulttjänster.

text: 10. Initiativtagarna till Stiftelsen och Universeum (Göteborgsregionen, Chalmers och Göteborgs universitet) är upphandlande myndigheter enligt LOU och LUK. Konkurrensverket har därför även granskat de omständigheter som var aktuella vid bildandet av Stiftelsen. Konkurrensverket har också utrett om, och i så fall i vilken omfattning, huvudmännen har haft fortsatt inflytande över verksamhetens inriktning.

text: Vad Stiftelsen och Universeum har anfört i ärendena

text: 11. Stiftelsen och Universeum har fått tillfälle att yttra sig över Konkurrensverkets preliminära bedömning i ett utkast till beslut och har anfört bland annat följande.

text: 12. Stiftelsen och Universeum anser sig inte vara offentligt styrda organ i den mening som avses i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK och omfattas

text: således inte av den upphandlingsplikt som följer av nämnda lagar. Skälen härför är i huvudsak att Stiftelsen och Universeum inte tillgodoser behov i det allmännas intresse, och om så sker är sådana behov i vart fall av industriell eller kommersiell karaktär. Vidare är verksamheten varken till största del finansierad av eller under kontroll av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet, och i Stiftelsens styrelse är inte mer än halva antalet ledamöter utsedda av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet.

text: 13. Till stöd för sin inställning har Stiftelsen och Universeum vidare anfört sammanfattningsvis följande.

text: 14. Stiftelsen och Universeum tillgodoser inte ett behov i det allmännas intresse. Allmänhetens intresse (medborgarnas intresse) ska inte förväxlas med det allmännas intresse (stat, kommun, region eller myndigheters intresse). Av den upphandlingsrättsliga regleringen följer att det är behov som tillgodoses i det allmännas intresse som är av relevans för bedömningen. Av Stiftelsens stadgar framgår vad som Stiftelsen avser med allmännyttig stiftelse. Detta inkluderar att främja allmänhetens, framför allt barn och ungdomars, intresse för studier och yrkesval inom ett brett vetenskapsfält med tyngdpunkt inom naturvetenskap och teknik. Av stadgarna framgår också att allmänhetens intresse ska främjas. Skrivningen är enbart avsedd att markera och tydliggöra vilken grupp av individer som Stiftelsens ändamål riktar sig mot. Att allmänhetens intresse ska främjas kan på intet sätt anses innebära att det allmännas intresse ska främjas. Stiftelsens intention har aldrig varit att drivas av det offentliga eller att vara beroende av offentliga medel och på så vis främja behov i det allmännas intresse. Det är heller inte på detta sätt som Stiftelsens verksamhet bedrivs.

text: 15. Av Stiftelsens årsredovisningar framgår att Stiftelsen genom sitt dotterbolag bedriver verksamheten Universeum. Universeum är ett museum, men också en djurpark och science center i en och samma verksamhet, ett s.k. vetenskapscenter eller upplevelsecenter. Universeum tillhandahåller tjänster i form av upplevelser, nya intryck och erfarenheter hos sina besökare. Det behov som Universeum tillgodoser är därför inget behov som tillgodoses på annat sätt än genom utbud av varor eller tjänster på marknaden. Det är inte heller fråga om något behov som staten, av skäl som har samband med allmänintresset, väljer att själv tillgodose eller som den avser att fortsätta att ha ett avgörande inflytande på. Därmed tillgodoser inte heller Universeum några behov i det allmänna intresset.

text: 16. Vad gäller särskilt kriteriet ”industriell eller kommersiell karaktär” syftar detta till att bedöma den faktiska verksamhet som bedrivs, och den konkurrenssituation verksamheten befinner sig i. Universeums verksamhet drivs

text: på marknadsmässiga villkor och befinner sig därigenom i en konkurrenssituation med ett krav på vinst. Koncernen bär sina egna förluster och Stiftelsens finansiering utgörs inte av offentlig finansiering i den nu relevanta unionsrättsliga meningen.

text: 17. Det finns vidare en tydlig och utvecklad konkurrens på marknaden som Universeum verkar. Universeums konkurrenssituation ska bedömas i förhållande till marknaden för upplevelsebaserade besöksmål. På denna marknad verkar såväl djurparker som nöjesparker, science centers och andra liknande upplevelsebaserade besöksmål. Mot bakgrund av köparnas, dvs. besökarnas, handlings- och köpmönster utgör marknaden till sin geografiska omfattning hela Sverige, eller i vart fall Götaland och Svealand.

text: 18. Även Universeums utbildningsverksamheten bedrivs på marknadsmässiga villkor som innebär att Universeums tjänster tillhandahålls mot vederlag. Universeum står därmed risken för sin prestation och avtalsuppfyllnad.

text: 19. Det ska vidare särskilt noteras att den del av Universeums finansiering som i Universeums räkenskaper nämns som ”bidrag” – exempelvis från Västra Götalandsregionen – inte är ovillkorade finansiella tillskott i verksamheten. Tvärtom innebär de bidrag som Universeum erhåller även krav på motprestation. Dessa bidrag, trots att de de facto lämnas av offentliga aktörer, utgör därför inte offentlig finansiering i den nu relevanta unionsrättsliga meningen.

text: 20. Universeums verksamhet och dess ekonomiska ställning garanteras inte på något sätt av någon stat, kommun, upphandlande myndighet eller annan utomstående. Universeum står således risken för sin egen verksamhet. Detta kan illustreras bland annat med den förlust om 12,3 miljoner kronor som Universeum gjorde med anledning av pandemin under 2020 samt även den förlust om över 31 miljoner kronor som Universeum gjorde under 2018 och som inte på något sätt balanserades eller täcktes upp av någon utomstående offentlig aktör, med undantag för generella statliga stöd som erbjudits samtliga privata aktörer. Även 2017 gjorde Universeum ett förlustår, utan att detta medförde att denna förlust täcktes upp av någon offentlig aktör. Inte heller i övrigt finns några garantier eller åtaganden för Universeums fortsatta verksamhet från offentliga aktörer. Inte minst illustreras detta av att Universeum helägs av Stiftelsen Korsvägen som ur ett ägarperspektiv är helt fristående. Det saknas därför möjlighet för något offentligt organ att tillskjuta medel i form av ägartillskott eller liknande till Universeum, för det fall Universeums verksamhet i någon del skulle vara hotad. Universeum står därför utan tvekan risken för sin egen verksamhet.

text: 21. Verksamheten bedrivs med vinstkrav och dess ekonomiska ställning garanteras inte på något sätt av offentliga aktörer. Även om verksamheten skulle

text: anses tillgodose ett behov i det allmännas intresse är detta behov således av kommersiell eller industriell karaktär.

text: 22. Verksamheten har inte heller en sådan nära anknytning till offentliga aktörer som krävs för att det ska vara fråga om ett offentligt styrt organ. Av avgörande betydelse för bedömningen ska vara hur reglerna kring styrelsens utseende i Stiftelsen i praktiken tillämpas och hur styrelsen i Stiftelsen de facto ser ut. Av Stiftelsens stadgar framgår att respektive stiftare (Stiftelsen Chalmers Tekniska högskola, Göteborgs Universitet, Föreningen Västsvenska Industri- och Handelskammaren och Göteborgsregionens kommunalförbund) har rätt att nominera upp till två ledamöter. Att respektive organ har rätt att nominera ett visst antal styrelseledamöter innebär dock inte att denna styrelseledamot också ska representera ett visst organ. Varje styrelseledamot har ett personligt ansvar och ett personligt mandat. Stiftelsens styrelse består idag av tio ledamöter, varav endast fyra ledamöter har sin dagliga anställning hos stiftare som omfattas av LOU. Eftersom styrelsen de facto inte har bestått och inte består till mer än hälften av representanter för offentliga aktörer har Stiftelsen således en styrelse som inte till mer än hälften utgörs av styrelseledamöter från organisationer som är upphandlande myndigheter.

text: 23. Sammanfattningsvis är inget av de tre alternativa krav som följer av 1 kap. 17 § 1–3 LUK respektive 1 kap. 18 § 1–3 LOU uppfyllda. Även av detta skäl kan Stiftelsen respektive Universeum inte anses utgöra offentligt styrda organ i den mening som avses i LOU och LUK.

text: Rättsliga utgångspunkter

text: Tillämpliga bestämmelser

text: Annonseringsskyldighet

text: 24. Enligt

text: 1 kap. 2 §

text: LOU gäller LOU för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet (offentlig upphandling). Med upphandling enligt denna lag avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 25. Huvudregeln enligt LOU är att kontrakt och ramavtal ska föregås av annonsering och att alla leverantörer ska få möjlighet att lämna, respektive ansöka om att få lämna, anbud. Det följer av

text: 10 kap. 1 §

text: LOU.

text: 26. För att avtal med ett värde som överstiger direktupphandlingsgränsen ska vara tillåtna utan föregående annonsering krävs att något av de särskilt

text: angivna undantagen i LOU är tillämpliga. Undantagen från skyldigheten att annonsera upphandlingar ska tolkas restriktivt.

text: 27. Enligt

text: 1 kap. 2 §

text: LUK gäller LUK för upphandling av byggkoncessioner och tjänstekoncessioner som genomförs av en upphandlande myndighet eller enhet (upphandling av koncessioner). Med upphandling enligt denna lag avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av en koncession.

text: Lagens definition av en tjänstekoncession

text: 28. Vad som utgör en tjänstekoncession regleras i 1 kap. 13, 19, 22 och 23 §§ LUK. Med en tjänstekoncession avses ett skriftligt kontrakt med ekonomiska villkor som ingås mellan en upphandlande myndighet eller enhet och en koncessionshavare, genom vilket en upphandlande myndighet eller enhet anförtror tillhandahållandet och förvaltningen av andra tjänster än byggentreprenader till koncessionshavaren. För att det ska vara fråga om en koncession krävs vidare att ersättningen för arbetet eller tjänsten utgörs antingen av enbart rätten att utnyttja föremålet för koncessionen eller av dels en sådan rätt, dels betalning. Slutligen krävs också att koncessionshavaren övertar verksamhetsrisken. Med detta avses att koncessionshavaren, vid normala verksamhetsförhållanden, inte är garanterad någon kompensation för sina investeringar eller de kostnader som uppstår vid tillhandahållandet av tjänsten samt utsätts för en verklig exponering för förändringar på marknaden på så sätt att eventuella uppskattade förluster för koncessionshavaren inte är endast nominella eller försumbara.

text: Hur värdet av en upphandling ska beräknas

text: 29. Enligt

text: 5 kap. 3 §

text: LOU ska värdet av en upphandling uppskattas till det totala belopp som ska betalas enligt de varukontrakt, tjänstekontrakt eller byggentreprenadkontrakt som ingår i upphandlingen. När värdet bestäms ska options- och förlängningsklausuler som anges i något av upphandlingsdokumenten beaktas som om de hade utnyttjats. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt.

text: 30. Värdet av en tjänstekoncession ska, enligt

text: 5 kap. 2 §

text: LUK, uppskattas till koncessionshavarens sammanlagda omsättning till följd av koncessionen under dess löptid, inklusive de varor som följer med sådana tjänster. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt.

text: Vad som avses med en upphandlande myndighet

text: 31. Med upphandlande myndighet avses, enligt

text: 1 kap. 22 §

text: LOU och

text: 1 kap. 21 §

text: LUK, en statlig eller kommunal myndighet. Vid tillämpning av lagarna ska med myndighet jämställas bland annat ett sådant offentligt styrt organ som avses i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU respektive

text: 1 kap. 17 §

text: LUK och en sammanslutning av en eller flera sådana myndigheter eller organ.

text: Vad som avses med ett offentligt styrt organ

text: 32. Med offentligt styrt organ avses enligt

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK en sådan juridisk person som tillgodoser behov i det allmännas intresse, under förutsättning att behovet inte är av industriell eller kommersiell karaktär, och 1) som till största delen är finansierad av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet, 2) vars verksamhet står under kontroll av staten, en kommun, en region, eller en upphandlande myndighet, eller 3) i vars styrelse eller motsvarande ledningsorgan mer än halva antalet ledamöter är utsedda av staten, en kommun, en region eller en upphandlande myndighet.

text: 33. Bestämmelsen motsvarar artikel 2.1 (4) i direktiv

text: (LOU-direktivet). I punkten c) i nämnda artikel definieras den offentliga kontrollen på följande sätt:

text: Rättspraxis

text: 34. Behov av allmänt intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär utgörs i allmänhet av behov som staten, av skäl som har samband med allmänintresset, väljer att själv tillgodose eller som den avser att fortsätta ha ett avgörande inflytande på. Det finns dock inget principiellt hinder mot att sådana behov även tillgodoses, eller skulle kunna tillgodoses, av privata företag. Frågan om ett behov är av industriell eller kommersiell karaktär har bland annat varit föremål för prövning i

text: HFD 2016 ref. 67

text: , där ett statligt bolag vid en sammantagen bedömning ansågs utgöra ett offentligt styrt organ.

text: 35. Begreppet behov i det allmännas intresse är ett unionsrättsligt begrepp. EUdomstolen har i ett flertal avgöranden slagit fast att nationella domstolar är skyldiga att tolka nationell rätt genom vilken ett direktiv har genomförts mot bakgrund av direktivets ordalydelse och syfte så att det resultat som avses i direktivet uppnås i den utsträckning det är möjligt (så kallad direktivkonform tolkning). Detta innebär att bestämmelsen i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK om vad som utgör ett offentligt styrt organ ska tolkas i ljuset av

text: artikel 2.1

text: (4) i LOU-direktivet respektive artikel 6.4 i LUK-direktivet.

text: 36. Syftet med EU:s direktiv på upphandlingsområdet är bland annat att undanröja risken för att ett organ som finansieras eller kontrolleras av staten, regionala, eller lokala myndigheter eller av andra organ som lyder under offentlig rätt låter sig styras av andra hänsyn än ekonomiska. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att principen om fri rörlighet ska ges full verkan, ska begreppet offentligt styrt organ tolkas funktionellt och ges stor räckvidd.

text: 37. Varken upphandlingsdirektiven eller upphandlingslagarna innehåller någon definition av begreppet behov av allmänt intresse. Av EU-domstolens praxis framgår dock att man med detta begrepp avser i princip all verksamhet som i någon utsträckning kommer allmänheten till godo. Generaladvokat Léger har i sitt förslag till avgörande i

text: mål C-44/96

text: Mannesmann anfört att begreppet allmänt intresse avser verksamheter som är till direkt nytta för allmänheten, i motsats till intressen hos olika individer och grupper.

text: 38. EU-domstolen har bedömt att förutsättningarna för att ett behov ska anses allmännyttigt, respektive tillgodose ett allmänt intresse, har varit uppfyllda i fråga om bland annat begravningsverksamhet , framställning av officiella

text: handlingar såsom pass, körkort och identitetskort , anordnande av mässor och utställningar för privata företag , förvärv, avyttring, uthyrning och förvaltning av fast egendom som kunde medföra stimulans för handeln , 26 27 drift av miljövänligt värmeverk samt drift av universitet och högskolor .

text: 39. Bedömningen av om det föreligger ett behov av allmänt intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär ska vidare göras med hänsyn till samtliga relevanta faktiska och rättsliga omständigheter. Detta innefattar de omständigheter som var aktuella vid bildandet av organet och de villkor på vilka organet utövar verksamheten, inklusive om organets verksamhet är utsatt för konkurrens, om det finns ett huvudsakligt vinstsyfte, om organet bär de förluster som uppstår i samband med utövandet av verksamheten och om verksamheten får offentlig finansiering.

text: 40. Förekomsten av en utvecklad konkurrens, och i synnerhet den omständigheten att det berörda organet handlar i en konkurrenssituation på marknaden, kan vara ett tecken på att det är fråga om ett allmännyttigt behov som är av industriell eller kommersiell karaktär. Förekomsten av en utvecklad konkurrens gör det dock inte i sig möjligt att slå fast att det allmänna intresset har industriell eller kommersiell karaktär.

text: 41. Om ett organ verkar på normala marknadsmässiga villkor, har ett vinstsyfte och bär de förluster som uppstår i samband med utövandet av sin verksamhet, är det föga sannolikt att de behov som det syftar till att tillgodose inte är av industriell eller kommersiell karaktär. Avsaknaden av ett huvudsakligt vinstsyfte kan vidare vara en faktor som talar för att det är fråga om ett offentligrättsligt organ. EU-domstolen har dock i ett avgörande funnit att ett organ som visserligen saknade vinstsyfte, men som skulle bedrivas med produktivitets-, effektivitets- och lönsamhetskriterier som grund och som bedrev verksamhet på ett konkurrensutsatt område, inte utgjorde ett organ som lyder under offentlig rätt.

text: 42. Om ett organ bedriver verksamhet som tillgodoser allmänna intressen som inte har industriell eller kommersiell karaktär spelar det ingen roll om den denna verksamhet endast utgör en relativt obetydlig del av den totala verksamheten. Så länge organet i någon omfattning bedriver sådan verksamhet omfattas samtliga kontrakt som tilldelas av ett sådant organ av upphandlingsreglerna.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Utgångspunkter för bedömningen

text: 43. Vad Stiftelsen och Universeum har anfört i sitt yttrande över utkastet till beslut har beaktats men föranleder ingen ändrad bedömning.

text: Stiftelsen och Universeum är juridiska personer

text: 44. Konkurrensverket konstaterar inledningsvis att både Stiftelsen och Universeum är juridiska personer.

text: Stiftelsen och Universeum ska likställas vid bedömningen

text: 45. Stiftelsen och Universeum har likalydande verksamhetsföremål och syfte. Stiftelsen och Universeum utgör gemensamt en koncern och Stiftelsen uppfyller sitt ändamål genom den verksamhet som bedrivs av Universeum. Vid bedömningen av om verksamheten tillgodoser ett behov i det allmännas intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär, ska därför Stiftelsen och Universeum likställas.

text: 46. Stiftelsen äger hundra procent av aktierna i Universeum. Genom bolagsstämman utser Stiftelsen Universeums styrelse och verksamhetsföremål. Mot denna bakgrund anser Konkurrensverket att kravet på både offentlig kontroll enligt

text: 1 kap. 18 § 2

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 2

text: LUK och styrelserepresentation enligt

text: 1 kap. 18 § 3

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK är uppfyllt mellan Stiftelsen och Universeum. Det som Stiftelsen och Universeum har anfört i denna del om bland annat att förslaget till styrelseledamöter bereds av en valberedning och om ledamöternas yrkesmässiga bakgrund ändrar inte denna bedömning.

text: 47. I det fall Stiftelsen utgör ett offentligt styrt organ ska därför även Universeum anses göra det.

text: 48. I det följande görs först en bedömning av om den verksamhet som bedrivs inom koncernen tillgodoser ett behov i det allmännas intresse som inte är av

text: industriell eller kommersiell karaktär. Därefter prövar Konkurrensverket om något av de alternativa kriterierna i 1 kap. 18 § 1– 3 LOU är uppfyllda.

text: Verksamheten tillgodoser ett behov i det allmännas intresse

text: 49. Universeums publika verksamhet består av museiverksamhet i form av bland annat utställningar med fokus på levande miljöer och interaktiva och upplevelsebaserade inslag. Förutom den publika verksamheten bedriver Universeum dels pedagogisk verksamhet i samarbete med grundskolor och gymnasieskolor, dels kompetensutveckling för lärare och andra projekt som syftar till att utveckla undervisningen i naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Universeum medverkar också i lärarutbildningen vid Göteborgs universitet och samarbetar med universitetet och Chalmers om forskning inom pedagogik.

text: 50. Enligt stiftelseförordnandet och Universeums ägardirektiv är verksamhetens huvudsakliga ändamål att främja allmänhetens, framförallt barns och ungdomars, intresse för studier och yrkesval inom ett brett vetenskapsfält med tyngdpunkt inom naturvetenskap och teknik. I ägardirektivet utvecklas syftet med verksamheten ytterligare. Här anges bland annat att Universeum ska verka inom ramen för en socialt ekonomisk och miljömässigt hållbar verksamhet. Samarbete ska sökas med stiftarna för att uppnå en god, effektiv och tillgänglig verksamhet. Bolaget ska i samarbete med andra intressenter i samhället bidra till arbetet med att utveckla besöksnäringen. Eventuell vinst ska återinvesteras i verksamheten.

text: 51. I Universeums bolagsordning anges vidare att bolagets verksamhet ska vara att bedriva vetenskapliga centra (science center) och även bedriva därmed förenlig verksamhet med såväl nationell som internationell verksamhet som avser att stödja utvecklingen av lärande inom naturvetenskap och teknik.

text: 52. I Stiftelsens hemställan till huvudmännen den 13 november 2017 om utvecklingsbidrag till Universeum anges att verksamheten grundas i ett samhällsbehov av att inspirera fler barn och unga att utveckla intressen och förmågor inom naturvetenskap och teknik samt att vara en turistattraktion för regionen.

text: 53. I förvaltningsberättelsen i Universeums årsredovisning för 2021 anges bland annat att Universeums uppdrag är att vara en publik arena för livslångt lärande där barn och vuxna utforskar världen genom naturvetenskap, teknik

text: och matematik. Syftet med verksamheten uppges vidare vara att bidra till höjd måluppfyllelse i skolan, stärkt kompetensförsörjning samt ökad innovationskraft och handlingskraft för Agenda 2030.

text: 54. Av underlaget till Västra Götalandsregionens beslut om utvecklingsbidrag för 2021 framgår att verksamheten bedöms främja intresset av det västsvenska näringslivets utveckling och konkurrenskraft genom att bland annat öka andelen elever som fullföljer sina studier och därigenom bidra till framtida kompetensförsörjning.

text: 55. Sammanfattningsvis kan konstateras att verksamheten tillgodoser dels behovet av ökad kunskap inom naturvetenskapliga och tekniska områden hos både barn och vuxna, dels behovet av kompetensförsörjning inom regionen till främjande av hållbar utveckling, det västsvenska näringslivet och regionens konkurrenskraft på kort och lång sikt, dels behovet av att utveckla besöksnäringen och stärka regionen som turistmål.

text: 56. Konkurrensverket bedömer att dessa behov avser sådana intressen som är till direkt nytta för allmänheten. Vad Stiftelsen och Universeum har anfört om att begreppet ”allmänhetens intresse” inte ska förväxlas med begreppet ”det allmännas intresse” föranleder ingen annan bedömning. Mot denna bakgrund, och med beaktande av EU-domstolens ovan redovisade praxis, bedömer Konkurrensverket att verksamheten tillgodoser behov i det allmännas intresse i den mening som avses i

text: 1 kap. 18 §

text: LOU och

text: 1 kap. 17 §

text: LUK.

text: Behovet är inte av kommersiell eller industriell karaktär

text: Verksamheten har tagit emot offentlig finansiering under perioden 1999–2021 57. Redan innan Stiftelsen bildades gjordes bedömningen att verksamheten skulle komma att vara i behov av stöd från både offentliga och privata finansiärer. Verksamheten har också från början mottagit offentliga bidrag. Av grundfinansieringen om cirka 356 miljoner kronor bidrog staten, Göteborgsregionen, Chalmers och Göteborgs universitet med sammanlagt cirka 130 miljoner kronor.

text: 58. Under verksamhetsåren 1999–2004 redovisade Universeum ett negativt resultat. Till följd av detta beslutade huvudmännen att tillföra bolaget ett tillskott om 19 miljoner kronor för 2005, varav Chalmers, Göteborgsregionen och Göteborgs universitet stod för 13 miljoner kronor. Samma år bidrog även Västra Götalandsregionen med 5 miljoner kronor till Universeums pedagogiska verksamhet. Bidraget från regionen var villkorat av att bolaget genomförde en rekonstruktion av verksamheten i syfte att minska kostnaderna för densamma. Verksamhetsåret 2005 uppvisade Universeum för första gången ett positivt resultat.

text: 59. År 2006 var Universeum på nytt i behov av ekonomiskt stöd. Detta år bidrog Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad med 5 respektive 6 miljoner kronor. Både regionen och Göteborgs stad har därefter fortsatt att betala ut verksamhetsbidrag på 7–10 respektive 6 miljoner kronor årligen till Universeum under perioden 2007–2021. Universeum har under samma period även mottagit bidrag från Skolverket med sammanlagt 56,8 miljoner kronor.

text: 60. I april 2017 beslutade huvudmännen om ett nytt förstärkt uppdrag för Universeum. För att finansiera uppdraget bidrog huvudmännen med 50 miljoner kronor, varav 37,5 miljoner kronor utgjorde medel som kom från organisationer som är upphandlande myndigheter.

text: 61. Utöver olika typer av verksamhetsbidrag och utvecklingsbidrag har Universeum även erhållit andra typer av ekonomiska förmåner. Göteborgsregionen har sedan verksamhetens start finansierat kostnader för så kallat årsmedarbetare i form av pedagoger med placering vid Universeum. Syftet

text: med stödet uppges vara att tillföra bolaget kompetens och en flexibel arbetsorganisation. Även Göteborgs universitet och Chalmers har bidragit med arbetskraft sedan i varje fall 2007.

text: 62. Värdet av dessa arbetsinsatser har i Universeums årsredovisningar för perioden 2006–2021 uppskattats till sammanlagt 78,7 miljoner kronor, varav stödet i form av årsarbetare från Göteborgsregionen uppgick till sammanlagt 36,1 miljoner kronor och stödet i form av arbetskraft och projektfinansiering från Göteborgs universitet och Chalmers uppgick till sammanlagt 25,4 miljoner kronor respektive 17,2 miljoner kronor.

text: 63. År 2021 erhöll Universeum bidrag från Göteborgsregionen på 1,7 miljoner kronor för att i stället anställa pedagoger i egen regi. Under samma räkenskapsår uppgick stödet i form av kompetens från Chalmers respektive Göteborgs universitet till ett sammanlagt värde om till 2 miljoner kronor.

text: 64. Universeum har därutöver åtnjutit förmånliga villkor såvitt avser det tomträttsavtal som tecknats mellan Göteborgs stad och bolaget. Tomträttsavgälden är betydligt lägre än vad motsvarande kommersiell aktör har att erlägga för en fastighet av motsvarande storlek och inom samma område (det så kallat Evenemangsstråket) som Universeums anläggning är belägen.

text: 65. Sammanfattningsvis visar Konkurrensverkets utredning att verksamheten, utöver de förmånliga villkoren för tomträttsavgälden, har mottagit offentliga bidrag och förmåner till ett sammanlagt värde av cirka 475 miljoner kronor under perioden 1999–2021.

text: Den offentliga finansieringen medför att verksamheten inte bedrivs på normala

text: marknadsmässiga villkor

text: 66. Av Konkurrensverkets utredning framgår att verksamheten har mottagit omfattande offentlig finansiering under perioden 1999–2021. Enligt Stiftelsen har bidragen inte erhållits villkorslöst utan varit förenade med krav på mot-

text: prestation. Av de beslutsunderlag och årsredovisningar som Konkurrensverket har tagit del av framgår dock inte annat än att bidragen huvudsakligen utgjort ett generellt och långsiktigt verksamhetsstöd, låt vara att stödet i flera fall varit förenat med villkor och avsett för en specifik verksamhetsgren. Även om det finns ett utvecklat samarbete mellan Universeum, Göteborgsregionen, Chalmers och Göteborgs universitet om bland annat den pedagogiska verksamheten, har det inte framkommit att de ovan redovisade bidragen skulle utgöra ersättning för avtalade tjänster. Av Universeums årsredovisningar framgår vidare att bolaget inte fullt ut bär sina egna rörelsekostnader. Under den aktuella perioden har bolaget uppvisat ett negativt resultat om sammanlagt 127 miljoner kronor. Sammantaget talar dessa omständigheter med styrka för att driften av verksamheten är beroende av offentlig finansiering.

text: 67. Stiftelsen och Universeum har vidare anfört att verksamheten bedrivs med vinstkrav och att dess ekonomiska ställning inte garanteras av offentliga aktörer. Enligt Konkurrensverkets bedömning talar dock huvudmännens initiala bedömning att verksamheten skulle komma att vara beroende av kontinuerligt finansiellt stöd, liksom de årliga bidragen och förmånerna, mot att vinstintresset skulle vara styrande för verksamhetens affärsmässiga inriktning.

text: 68. Konkurrensverket bedömer redan mot bakgrund av vad som anförs ovan att det är uppenbart att verksamheten inte bedrivs på normala marknadsmässiga villkor, utan på andra och mer förmånliga villkor än vad som normalt är fallet för en privat aktör. Det behov som verksamheten tillgodoser kan därför inte anses vara av kommersiell eller industriell karaktär. Det som Stiftelsen och Universeum har anfört om att verksamheten bedrivs på en marknad med utvecklad konkurrens ändrar inte denna bedömning.

text: Det offentliga utser mer än hälften av Stiftelsens styrelseledamöter

text: 69. Utöver kraven på juridisk person och tillgodoseende av ett behov i det allmännas intresse som inte är av industriell eller kommersiell karaktär ska ett offentligt styrt organ ha en nära anknytning till offentliga myndigheter för att jämställas med en upphandlande myndighet. En sådan anknytning anses föreligga om minst ett av de tre alternativa kriterierna offentlig finansiering, offentlig kontroll eller offentlig styrelserepresentation är uppfyllt.

text: 70. Kriteriet om offentlig styrelserepresentation är uppfyllt om mer än hälften av styrelseledamöterna utses av staten, regionala eller lokala myndigheter, eller av andra offentligrättsliga organ. Den nära anknytningen behöver inte vara knuten till endast en upphandlande myndighet utan också kan föreligga genom att flera upphandlande myndigheter gemensamt har ett inflytande över valet av ledamöter i ett styrelseorgan.

text: 71. I tredje till sjunde paragraferna i Stiftelsens stadgar finns bestämmelser om styrelsens sammansättning.

text: 72. Enligt fjärde paragrafen ska Stiftelsens styrelse bestå av lägst tre och högst tolv ledamöter och högst motsvarande antal suppleanter.

text: 73. Enligt femte paragrafen har Chalmers, Västsvenska handelskammaren, Göteborgsregionen och Göteborgs universitet (huvudmännen) rätt att vardera utse två ledamöter och en suppleant. Nämnda parter har även rätt att gemensamt utse ytterligare ledamöter och suppleanter under förutsättning att det totala antalet inte överstiger vad som stadgas i fjärde paragrafen.

text: 74. Stiftelsen och Universeum har under utredningen gjort gällande att valet av ledamöter i praktiken går till så att en valberedning föreslår en styrelse som Stiftelsen sedan beslutar om. De nuvarande ledamöterna har olika yrkesbakgrund och endast ett fåtal av dem, färre än hälften, har sin dagliga anställning hos en upphandlande myndighet. Stiftelsen och Universeum anser mot denna bakgrund att kriteriet avseende styrelserepresentation i

text: 1 kap. 18 § 3

text: LOU eller

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK i praktiken inte kan anses uppfyllt.

text: 75. Konkurrensverket konstaterar i denna del att det följer av Stiftelsens stadgar att det är de upphandlande myndigheterna Chalmers, Göteborgsregionen och Göteborgs universitet som har rätt att utse mer än hälften av ledamöterna i styrelsen. Vad Stiftelsen och Universeum har anfört om att varje styrelseledamot har ett personligt mandat och att endast fyra av nuvarande tio ledamöter har sin dagliga anställning hos stiftare som omfattas av LOU saknar enligt Konkurrensverket betydelse för bedömningen. Bestämmelsen i

text: 1 kap. 18 § 3

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK tar sikte på processen hur en styrelse sammansätts och utses. Huruvida de nominerade och sedan utsedda ledamöterna representerar ett annat offentligt organ, näringslivet eller sig själva saknar betydelse. Eftersom den formella befogenheten att utse ledamöter till övervägande del alltjämt tillkommer de upphandlande myndigheterna gör

text: Konkurrensverket bedömningen att kravet på styrelserepresentation enligt1 kap.

text: 18 § 3

text: LOU och

text: 1 kap. 17 § 3

text: LUK är uppfyllt.

text: Stiftelsen och Universeum är offentligt styrda organ

text: 76. Konkurrensverket konstaterar att Stiftelsen uppfyller förutsättningarna för att vara ett offentligt styrt organ. Därmed ska även Universeum anses göra det.

text: 77. Både Stiftelsen och Universeum ska således jämställas med en upphandlande myndighet vid tillämpningen upphandlingsregelverket.

text: Universeum har brutit mot upphandlingsregelverket

text: 78. Av utredningen i ärendena framgår att Universeum under 2020 upphandlade dels en tjänstekoncession avseende drift av restaurangverksamhet, dels en byggentreprenad. Vad gäller ärendet som avser inrättandet av en ny lärmiljö har enligt uppgift från Universeum något avtal inte ingåtts.

text: 79. Värdet av byggentreprenaden uppgår enligt kontraktet till cirka 148 miljoner kronor exklusive mervärdesskatt och inklusive optioner. Eventuella ÄTAarbeten (ändringar och tillägg) ersätts enligt pris per timme.

text: 80. När det gäller koncessioner ska värdet uppskattas till koncessionshavarens omsättning till följd av koncessionen under dess löptid. De avtalshandlingar som Konkurrensverket har tagit del av innehåller ingen uppgift om koncessionens uppskattade värde. Villkoren för hur hyresbeloppet ska bestämmas utgår dock från att omsättningen kan komma att överstiga 16,3 miljoner kronor per år. Av handlingarna framgår vidare att omsättningen för den tidigare restaurangverksamheten uppgick till cirka miljoner kronor för 2017 och cirka miljoner kronor för 2018. Konkurrensverket utgår därför från att den årliga omsättningen uppgår till minst 16,3 miljoner kronor. Av avtalshandlingarna framgår vidare att avtalet gäller till och med den 31 december 2025, men något bestämt tillträdesdatum finns inte utan detta ska parterna komma överens om vid ett senare tillfälle. Däremot framgår att den aktuella upphandlingen genomförs som en del i en större satsning som bland annat innebär stärkt servicenivå fr.o.m. 2022. Konkurrensverket utgår därför från att löptiden är minst fyra år (2022–2025). Sammantaget bedömer Konkurrensverket att koncessionens uppskattade värde uppgår till minst 65,2 miljoner kronor (16 300 000 x 4).

text: 81. Båda avtalen avser därmed anskaffningar över såväl tröskelvärdet som den så kallade direktupphandlingsgränsen. Huvudregeln enligt LOU och LUK är att sådana avtal ska föregås av annonsering och att alla leverantörer ska få möjlighet att lämna, respektive ansöka om att få lämna, anbud. Det följer bland annat av

text: 10 kap. 1 §

text: LOU respektive

text: 8 kap. 1 §

text: LUK.

text: 82. Såvitt framkommit i skriftväxlingen Universeum har inget av avtalen föregåtts av ett annonserat förfarande enligt bestämmelserna i LOU respektive LUK. Det har inte heller framkommit att något undantag från annonseringsskyldigheten har varit tillämpligt.

text: 83. Konkurrensverket bedömer mot denna bakgrund att Universeum har brutit mot upphandlingsregelverket genom att inte tillämpa reglerna om annonsering i samband med upphandlingen avseende dels drift av restaurangverksamhet i Universeums lokaler, dels upphandlingen av en totalentreprenad avseende byggnation av Universum visualiserings-dome.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Eventuellt överklagande


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - angöringsavgifter

text: Benstockens Parkering Airport Car Service AB Flygplatsparkering M-A AB Måby Park AB

text: c/o Advokaten Ulf Isaksson och jur kand Daniel Wåtz Danowsky & Partners Advokatbyrå KB Box 16097 103 22 STOCKHOLM

text: Lunda Lindskrog Långtidsparkering AB, Benstockens Parkering Airport Car Service AB, Flygplatsparkering M-A AB och Måby Park AB (nedan gemensamt bolagen) har i skrivelse, som kom in till Konkurrensverket den 8 maj 2002, yrkat att verket vid högt vite, jämväl interimistiskt, skall ålägga Luftfartsverket (LFV) att upphöra med att tillämpa beslutet om införande av angöringsavgifter gentemot bolagen. Som skäl för sin begäran har bolagen angett bl.a. att LFV missbrukar sin dominerande ställning genom att utan godtagbara skäl bevilja konkurrerande parkeringsbolags fordon tillträde till terminalområdet på mindre förmånliga villkor än de som verket tillämpar för sin egen verksamhet.

text: Konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, innehåller i

text: 6 §

text: ett förbud mot konkurrensbegränsande samarbete och i

text: 19 §

text: ett förbud mot missbruk av en dominerande ställning. Konkurrensverket får enligt

text: 23 §

text: ålägga ett företag att upphöra med överträdelser av förbuden i 6 eller

text: 19 §

text: . Om det finns särskilda skäl för det, får enligt

text: 25 §

text: ett sådant åläggande meddelas för tiden till dess att frågan slutligt har avgjorts. Ett förbud eller åläggande enligt

text: 23 §

text: får förenas med vite enligt

text: 57 §

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL.

text: Konkurrensverket anser att vad som anförts i ärendet inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt granska de förhållanden som påtalats i skrivelsen från bolagen. Det saknas därmed också skäl för att pröva bolagens begäran om interimistiskt åläggande.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit Anita Kouvatsos.

text: Gunnel Schön

text: Anita Kouvatsos

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

motpart: Tenders Sverige AB

title: Påstått konkonkurrensproblem - tvätteritjänster

text: Påstått konkurrensproblem - tvätteritjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 27 juni 2011 anfört att Alingsåstvätten, som drivs som en enhet under Västra Götalandsregionen, agerar på ett sätt som stör konkurrensen.

text: Under aktuell utredning har kontakt tagits med såväl anmälaren som företrädare för Alingsåstvätten för att bedöma förutsättningarna på marknaden. Sammanställningar av frågor har skickats ut och besvarats. Underlag i form av anbudshandlingar, avtal samt fakturor har inhämtats och analyserats. Något specifikt förfarande som skulle kunna föranleda negativa effekter på konkurrensen har inte förts fram av anmälaren. Under utredningens gång har det framkommit att verksamheten tidigare varit aktuell för laglighetsprövning enligt

text: kommunallagen (1991:900)

text: . Länsrätten i Vänersborg avslog genom dom meddelad den 26 april 2006, överklagan av beslutet att ingå avtal rörande tvätteritjänster. Domen överklagades men vare sig Kammarrätten i Göteborg eller Regeringsrätten meddelade prövningstillstånd.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Med anledning av ovan nämnda prioriteringspolicy avser Konkurrensverket inte utreda ärendet vidare. Konkurrensverket finner inte skäl för att i sak pröva de förhållanden som ni tar upp. Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om verksamheten eller förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: En talan om förbud för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: väcks vid Stockholms tingsrätt.

text: Detta beslut har fattats av Johan Hedelin. Föredragande har varit Carl- Henrik Bergh.