beslutstyp: Gryningsräd Stämningsansökning Konkurrensskadeavgift Dom

motpart: Aleris Diagnostik AB, Capio S:t Görans Sjukhus AB, Hjärtkärlgruppen i Sverige AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Vård och omsorg

title: Aleris Diagnostik AB m.fl.

sammanfattning: Patent- och marknadsöverdomstolen har beslutat att ett samarbete i samband med en vårdupphandling mellan Aleris Diagnostik AB, Capio S:t Görans Sjukhus AB och Hjärtkärlgruppen i Sverige AB inte var av sådan art att det kunde anses syfta till att begränsa konkurrensen.

text: Ta del av ärendets beslut och domar

text: Sjukvårdsföretagens samarbeten

text: Stockholms Läns Landsting upphandlade år 2008 tjänster inom bland annat klinisk fysiologi. Upphandlingen var indelad i fem olika anbudsobjekt, så kallade medicinska undergrupper (tjänsteområden).

text: Anbud kunde lämnas på hela eller en del av den volym av undersökningar som landstinget hade uppskattat behövde utföras. Det styrande vid anbudsvärderingen skulle vara lägsta pris och inte vilken volym som hade offererats. Det innebar att det var möjligt för en anbudsgivare att vinna upphandlingen avseende ett eller flera objekt utan att offerera hela den uppskattade volymen.

text: Landstinget skulle teckna separata ramavtal för vart och ett av de olika anbudsobjekten, i första hand med de två anbudsgivare som hade offererat det lägsta totalpriset för respektive anbudsobjekt. Om den kapacitet som dessa anbudsgivare hade angett i sina anbud inte täckte den förväntade volymen av undersökningar kunde dock avtal komma att tecknas med fler anbudsgivare till dess att den fulla volymen hade uppnåtts.

text: I Stockholmsregionen fanns endast ett begränsat antal företag som kunde tillhandahålla de efterfrågade tjänsterna, däribland Aleris, Capio samt Globen Heart och Medical Support (som båda hade strukturella kopplingar till Hjärtkärlgruppen).

text: Inför anbudsinlämningen kom dessa företag överens om att de skulle dela på de upphandlade uppdragen, oavsett vem som vann i upphandlingen. De kom även överens om vilka anbudsobjekt respektive aktör skulle lämna anbud på och utbytte viss information mellan varandra före sista anbudsdag.

text: Enligt

text: konkurrenslagen

text: får företag inte samarbeta om syftet eller är att begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden eller om det ger ett sådant resultat. Det är till exempel inte tillåtet att avslöja för en konkurrent hur man tänker uppträda på marknaden.

text: Konkurrensverkets bedömning av vårdföretagens samarbeten

text: Inför anbudsinlämningen skrev Aleris bilaterala "samarbetsavtal" dels med Capio, dels med Globen Heart och Medical Support om att parterna skulle dela på de upphandlade uppdragen, oavsett vem av dem som vann upphandlingen (volymdelning). Dessutom avslöjade företagen för varandra och kom överens om vilka anbudsobjekt de skulle lämna anbud på (informationsutbyte). Aleris lämnade även information till Globen Heart om sina avtalsförhandlingar med Capio.

text: Efter upphandlingen delade företagen på uppdragen i enlighet med vad de hade kommit överens om. Det företag som inte fick ramavtal med landstinget avseende ett eller flera objekt i upphandlingen kunde ändå leverera sina tjänster till landstinget som en följd av överenskommelsen med sin konkurrent. Enligt Konkurrensverket utgjorde avtalen inte underleverantörsavtal i vanlig mening. Syftet med överenskommelserna om volymdelning var istället, enligt Konkurrensverkets mening, att inget av företagen skulle stå utan möjlighet att leverera de vårdtjänster som upphandlingen gällde till landstinget, en slags förlorargaranti.

text: Enligt Konkurrensverket minskade informationsutbytet osäkerheten avtalsparterna emellan om hur de skulle agera i upphandlingen. Konkurrensverket gjorde gällande att genom att företagen ingick avtalen så behövde de inte priskonkurrera lika hårt som de annars hade behövt göra. Mot denna bakgrund ansökte Konkurrensverket år 2013 om stämning vid Stockholms tingsrätt. Konkurrensverket yrkade att vårdföretagen skulle dömas att betala totalt närmare 41 miljoner kronor i konkurrensskadeavgift (böter).

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Stockholms tingsrätts dom

text: I december 2015 kom Stockholms tingsrätts dom. Domstolen höll med Konkurrensverket om att det rörde sig om otillåtna samarbeten och dömde vårdföretagen att betala sammanlagt drygt 28 miljoner kronor i böter. Tingsrätten uttalade att det sätt på vilket samarbetsavtalen hade utformats gjorde att det framstod som att avtalen primärt var avsedda att säkerställa de kommersiella intressena för den avtalspart som förlorade ett eller flera tjänsteområden i upphandlingen. Samarbetsavtalens syfte var, enligt tingsrätten, att minimera risken att slås ut från marknaden.

text: En volymdelning av det slag som parterna kommit överens om liknar, enligt tingsrätten, en kunduppdelning. Enligt tingsrätten syftade samarbetsavtalen till att reducera riskerna med anbudskonkurrens och ge avtalsparterna inflytande över marknadsstrukturen efter upphandlingen. Avtalen ökade därigenom chanserna för företagen att bibehålla sina positioner på marknaden även efter upphandlingen. Samarbetsavtalen hade därför, enligt tingsrätten, haft ett konkurrensbegränsande syfte.

text: Att Aleris även informerade Globen Heart om sina avtalsförhandlingar med Capio innebar att Aleris undanröjde osäkerheten om hur Aleris avsåg att agera på marknaden. Aleris förstärkte därigenom bilden av sin marknadsstrategi. Enligt tingsrätten hade detta förfarande till syfte att begränsa konkurrensen.

text: Tingsrätten prövade även vårdföretagens invändningar om att samarbetsavtalen skulle berättigas till undantag enligt

text: 2 kap. 2 § konkurrenslagen

text: , oaktat om konkurrensen hade minskat på marknaden. Sådant undantag kan gälla för ett samarbete som får positiva effekter på marknaden, om vissa villkor som

text: konkurrenslagen

text: ställer upp är uppfyllda. Tingsrätten ansåg att inget av villkoren var uppfyllda.

text: Tingsrätten

text: Ta del av beslut från Tingsrätten

text: Patent- och marknadsöverdomstolens dom

text: Samtliga vårdföretag överklagade tingsrättens dom och i april 2017 meddelade Patent- och marknadsöverdomstolen sin dom i målet. Patent- och marknadsöverdomstolen gjorde en annan bedömning än Konkurrensverket och Stockholms tingsrätt. Domstolen upphävde tingsrättens dom och lämnade Konkurrensverkets talan utan bifall.

text: Huvudfrågan var om vårdgivarnas samarbete skulle bedömas vara av sådan karaktär att det i sig syftade till att begränsa konkurrensen, utan att något sådant resultat behövde påvisas. Patent- och marknadsöverdomstolen konstaterade att utrymmet för att göra en sådan bedömning är snävt och att det av EU-praxis framgår att analysen för att göra en syftesbedömning inte får bli så omfattande att den sammanblandas med en resultatbedömning. Domstolen bedömde att det aktuella samarbetet inte var av sådan art att det i sig kunde anses syfta till att begränsa konkurrensen.

text: Patent- och marknadsöverdomstolen ansåg vidare att Konkurrensverket inte hade bevisat att avtalen och samarbetet haft till resultat att konkurrensen begränsades. Enligt domstolen kunde prisnivåerna i vårdföretagens anbud inte läggas till grund för slutsatsen att de påtalade avtalen och förfarandena hämmade konkurrensen.

text: Till följd av att Patent- och marknadsöverdomstolen inte funnit att de påtalade förfarandena syftat till att begränsa konkurrensen eller fått sådant resultat ansåg domstolen att det ifrågavarande informationsutbytet mellan Aleris och Globen Heart inte heller varit konkurrensbegränsande.

text: Patent- och marknadsöverdomstolens dom kan inte överklagas.

text: Patent- och marknadsöverdomstolen

text: Ta del av beslut från Patent- och marknadsöverdomstolen

text: Beslut och domar

text: Här kan du ta del av ärendets beslut och domar i en samlad lista.

text: Konkurrensverkets beslut, dnr 483/2013

text: Beslut från Tingsrätten (T 12305-13)

text: Beslut från Patent- och marknadsöverdomstolen (

text: PMT 7497-16

text: �KONKURRENSVERKET 2013.()8.28

text: 1. Aleris Diagn0!.1ik AB, 5.56ffi2-8746, Box 47134, 100 74 Stockholm 3. 1 första hand: a) Globen Ht>art AB, 55662>8488. Box 10001, 121 26 Stockholm

text: I J

text: ---HO 633'1,a.t E, iföffi STAMNINGSANSOKA.N

text: .KONKURRENSVERKET 201�08"2&

text: SW!!dlsh compettlion Autflority

text: VI

text: loglab -som u tfö:r de I upphmdlingen aw;eddla tjänsLif.!mtt inom ldiuisk fysfo ..

text: logi. 39. Aleris'koncernen erbjuder ljänste-r rnorn sju kvåm,. äld reollflSOrrJ; och psyk'8k hälsa. AJE!rls Dfagnosttk är ett hC!lägt doue:rffiJetag ti1 I Alerli;. HQld i.ng. AB. Aleriskoncemens koncemmodcrbo1ilg IS r .Investor AB. 40. Alens Diagnostik hade år 2011 c:n oms�Utoiog på 739 m.Hjomir kronor och 487 persor,er an.c;tiillda. Aleris Dif'811t1$h'b voba,nhtt i,10111 klirrhkfysiologr 41. Aleris: Pysiologlab utreder, behandlar och utför under.sökningar inom hjlir'l·, kiirl-, tW'lg•, rulcrgi- och sömrn\!latcradc sjukdcmmr. A tt!rls Py&io!ogfab rfbms på fyra pl.Uscr i Stockholm. 42. A tcris Fsiologh1b ulför undersökningar inom 4"11 lii om 1rå<k'llli son1 utgör .ldlnisk fysiologi och har t!tl fullt sortiment tw de-vanllgc1St'C· un-dersökrnrig- 43. Vid den tid punkt dA Alcris Dlllll1osfiik lämnade s.i tl anbud :i. cl'en aktuell:. upphandlingen hade företaget enligt egen uppgifL er:forduiiG kompch:�ns för iltt utföra undersökningar inom sam,tJiga aktuelf1.1 Pnlimdsobjckt ulOm objdd (C), (neurofysiologi).

text: I stJnrnud_t_ba/ngm,; mrwr� �tl ptrsom:r

text: 44. Alcris Diagnostiks båda sam.ubetsavtal- rru:cll Capio S:t Göirrm :re5pekti\\'e Globen He.-rt/f\fodica l Support- har för Afori:s Di�gnosl:iks r3kni:ng u ndC?T Lecknals av och •. Den förstnämnde! var vtd tidpunkten verlult.:iJlande

text: direktör för AJc:ris Holdmg AB och 5tyrclsoo:rdfön:mde för Aleris Di�gnoslik. llllvar vid tidpun.kten verbtalhmd� dlfiC:k.tö:r för Aleri.-. Dlagnosl'ik och han undertttknnde även boblgets anbud i de.n .tktue1ti!I upphandlingcn. Det var - som deltog i möten och hade övriga kontakf1:?r 111100 konkurrenl

text: fömtc1gffl- i samband med up-ph.andlinge;o. 'Han Vilil' �. den som utarberadi:!

text: de b.ida sarnarbelSävlalcn,, i smnråd med ruptL!Sc1111antem:a föt avmlsffiQlpa rterna. Capfo S:l Gi>ra.n 4.5. Capio S:t Göiilt1 driver �an dtka trc'lton år akulsjul<hu!i�t s�t Görans sjukhus (p5 KW\gsholmen i Stockh<iltns in.nerstadl). 46. Capio S:l Göran bedrivur framfö:r.illt akutvård., ml!n även phme:rn.d vård inom spccialitetema infe:mmL-didI\. allmän kirurgi"' oritoped[ och Uirologi. Oet finflS även a___nestesi med uperntion och inlen!iinård, klinisk Cystalogi llli/lmtservire Cunk Lioner. STAMNINGSANSOKAN

text: � KONKURRENSVERKET

text: f Swe1fiSII Competilian Alltl1ority f (k.onsolTderad 2015-03.-17) 1Dnr483/201:l 15 {55) 47. Cnpio S:t Göron ögs till största delen �v sjulkvårrdsföret.tget Capio AI (C1pkl

text: AB ä&er 2 ?l9 ii1 ktier i Capio s�t Göran medi! n L"lnd:i11mins&!U.$el i S!:ockhalm AB äge-r en Aktie), upio AB ägs i sin Itu r- av Ca pmo m foMing AB. Cäipldbw11g- 1!.11S konet.!rrunodcrbolag är Ciclra SARL.

text: 48. Capio S: t Göran hnde år 201 t en oms5 ttning p:1 l,6 miljarder kl'Oflor od,

text: 1 (HJ .instfil!da.

text: 49. Den fysiologiska klinikl!ll på. S:t Görans sjukhus arbalai' ml!d ltl'Lt?didnsk service för s1uh:?nvårdcn pi Siukhu�t oth för öppcnvliird<C!fi, I<Jfnlke:n hnr en 'Varforad korn pcruns od\ ett stort unde.r&ak.n ings'Ulhud. 50. De undcn.öknlngM som utfårs på den fysiofogisk<'l kl lnike:n molsv01ra r de

text: som ingidc j de olika anbu_dsobjekten i SLL:s iupph1mdl ing b 20�, nted

text: undantag för neurofysiologi.

text: 51. Vid den tidpunkt då Capio S:t Göran lämnade sitt 1:1rnbud m dv .. n aktt.utl Ea upp•

text: hc}ndlingen "'1de företaget enligt� uppgift erforder2ig kon1pe'lcns tar nu utföTil undersökningar inom SämtUga akltlclla anbudsobjekl (utom neLirO- �iolagi, som bolaget heller inte llmna1de :inbud på). l S'Vat't11id�t2gt1ts Sltmtil't'tU iltolvtrodt pttsontr 52. Capio S;t G6:rans samru--be:ts,wtal med Ale.ris Diogn,ootik har fö.r Capio S:t Görans- räkning undertecknats av som vid !idpunkteri

text: a

text: var vice verhtällande direktör för !bolaget och ve-r�'lmlru:tscher ffu servk:e gm_ppen. Det var.som rntd� kontakterna med- undler sornmä'relll 2008 då Capro S:t Göran och Alens Diagnostik förh.1i.nd lad!l!' f:mni dN samarbetsä.vlal sorn il:erfinns i bil:igä 1 ti.U sHi:m.ning,sill\Stlkru.t. Globen Hem, Medkal Support oeh Bj.ilrltdirlg--ru.pp�n 53. Globen Hcrut och Mcdieal Support hri.r klinJsk fysiologi som sin kämvet'k srunht...----t och hu vudsak.ligt kompetmsomåde. 54.. Globen Heart ä.r en .kornbiner-ad kfildiovask,,1mär öpprmvil'irdsrrnottagn ing oc:h kliniskl fysiologiskt centru111- Mottagninge:11 skm kum,a 4I!rhju:dä fullst5nd-fga uttedrungaroch bedöm.rungar av hf.irt• och ldi.rtssJukdootar som lir ov sådan art 41H: akutsjukhusens.högs-pt.'CialiS1..-ra.de re� mlc kräv.s:. 55. G10�1t Heäl't � sedan den 30 oktober 2007 liH 9CI procent av-()Ch tiU res1:crande JO procent av •. 56. Media,I Support tillhandahåller sju.kv!n;.lstfä..rister, mcclicin$ka ko:nsu!tano1l!r ��insler, undervisning och vårdutvccl<l.in;. företaget har en sarnurdnä.d verk�


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

publisher: Konkurrensverket

title: Falu kommun – byggnation av ungdomshoppbackar via VM-bolaget

org: kkv

type: rubrik

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

type: stycke

text: Ärendet

text: Konkurrensverket inledde ärendet efter att ha uppmärksammat uppgifter i media om att Falu kommun skulle ha köpt/byggt ungdomshoppbackar via Skid-VM i Falun 2015 AB (VM-bolaget). Enligt uppgifterna skulle detta ha skett utan någon föregående annonsering enligt lag (

text: ) om offentlig upphandling och frågan vi ville utreda var om kommunen brutit mot lagen genom att inte genomföra en sådan annonsering.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om byggandet av ungdomshoppbackarna. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att de eventuella bristerna i ert agerande som vi haft som mål att utreda, inte väger upp den utredningsinsats som behöver genomföras för att fastställa om agerandet är en överträdelse av upphandlingslagstiftningen.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Therese Eriksson.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.

type: avgorande


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

beslutstyp: Gryningsräd Avskrivning

motpart: Music Retail Sweden AB, Order Music Sweden AB, Andreassons Musik och Data AB, AB Halméns Musikinstrumenthandel, Musikanten i Umeå AB, 4Sound Logistics AB,  Discjockey Service Handelsbolag , Electronic Musical instruments Roland Scandinavia A/S, Yamaha Music Europe GmbH , Clavia Digital Musical Instruments AB, Fender Scandinavia AB, Pearl Music Europe B.V., Polysonic Scandinavia AB, Crafton Musik AB, EM Nordic AB, Fitzpatrick Import Group AB, Luthman SMTSS AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Media, kultur och underhållning

title: Music Retail m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 232/2018 – Musikinstrument

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2020-02-20 (Dnr 187/2018)

text: Konkurrensverket har utrett indikationer på att vissa leverantörer av musikinstrument på olika sätt vidtagit åtgärder för att höja marginalerna i återförsäljarledet. När återförsäljares annonserade onlinepriser har avvikit från leverantörers angivna priser har det ibland lett till att andra återförsäljare har kontaktat aktuell leverantör och rapporterat prisavvikelser. I utredningen har det dock inte kunna påvisas att de kontakter som förekommit mellan leverantörer och återförsäljare har medfört att återförsäljarnas prissättning utgjort ett uttryck för parternas gemensamma vilja. Därför fanns inte stöd för att konkurrensbegränsande avtal eller samordning om slutkundspriser hade uppkommit mellan de berörda företagen och Konkurrensverket beslutade att avsluta utredningen.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Misstänkt konkurrensbegränsande prissamarbete – musikinstrument och tillbehör

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Bakgrund Konkurrensverket fick kännedom om omständigheter som gav upphov till misstankar om konkurrensbegränsande samarbete rörande försäljning av musikinstrument och tillbehör. Misstankarna bestod i att återförsäljare hade överträtt konkurrensreglerna genom att ha avtalat eller samordnat sig, dels med tillverkare och distributörer, dels sinsemellan om slutkundspriser för musikinstrument och tillbehör.

text: Konkurrensverkets utredning Konkurrensverket genomförde platsundersökningar hos återförsäljarna Music Retail Sweden AB (MRS), Order Music Sweden AB (OMS), Andreassons Musik och Data AB (Andreassons), AB Halméns Musikinstrumenthandel (Halméns) och Musikanten i Umeå AB (Musikanten) i april 2018. I direkt anslutning till platsundersökningarna genomfördes därtill i april 2018 en platsundersökning hos MRS dotterbolag, 4Sound Logistics AB (4Sound Logistics). Med anledning av uppgifter som påträffades vid platsundersökningarna genomförde Konkurrensverket en platsundersökning även hos återförsäljaren Discjockey Service Handelsbolag (DJ Service) i maj 2018.

text: I direkt anslutning till platsundersökningarna i april 2018 tillställde Konkurrensverket leverantören Electronic Musical instruments Roland Scandinavia A/S Danmark Filial (Roland) ett åläggande om att inkomma med bl.a. korrespondens avseende prissättning av musikinstrument och tillbehör. Med anledning av uppgifter som påträffades vid platsundersökningarna tillställde

text: Konkurrensverket motsvarande ålägganden till fler leverantörer och distributörer av musikinstrument och tillbehör i maj 2018. Härutöver skickades kompletterande ålägganden i september 2018. De företag som erhöll ålägganden var Yamaha Music Europe GmbH Filial Scandinavia (Yamaha), Clavia Digital Musical Instruments AB (Clavia), Fender Scandinavia AB (Fender), Pearl Music Europe B.V. Holland Filial (Pearl), Polysonic Scandinavia AB (Polysonic), Crafton Musik AB (Crafton), EM Nordic AB (EM Nordic), Fitzpatrick Import Group AB (Fitzpatrick) och Luthman SMTSS AB (Luthman).

text: Konkurrensverket har under utredningen inhämtat ytterligare information om bl.a. marknadsförhållanden genom att skicka informationsålägganden till leverantörer samt andra aktörer. Konkurrensverket har även hållit förhör med ett antal personer som arbetar eller har arbetat för de berörda företagen. Härutöver har Konkurrensverket också haft marknadskontakter med företrädare för andra företag i branschen för att inhämta information om marknadsförhållanden.

text: Företagen

text: Det finns ett stort antal företag som tillverkar musikinstrument och tillbehör som sedan säljs till slutkonsumenter i Sverige. Däremot är marknaden mer koncentrerad i tillverkarledet inom respektive produktkategori. Ett fåtal större tillverkare levererar sina produkter direkt till återförsäljare genom lokala distributionsnät. Övriga tillverkare distribuerar sina produkter genom fristående distributörer och således samlas ett stort antal tillverkare hos ett fåtal distributörer.

text: Roland tillhör en koncern som tillverkar och utvecklar digitala musikinstrument

text: och tillbehör samt marknadsför varumärkena Roland, BOSS och V-MODA. Rolands filial i Sverige hanterar försäljning och distribution till svenska återförsäljare. Huvuddelen av Rolands produktsortiment omfattas av ett selektivt distributionssystem. Auktoriserade försäljare står för en avsevärd majoritet av Rolands försäljning.

text: Yamaha är en tillverkare av akustiska pianon, keyboards, elektriska och akustiska

text: gitarrer, elektriska basar, trummor, slagverk, bleck- och träblås, stråkinstrument, utrustning för musikproduktion samt tillbehör. Den absoluta merparten av Yamahas produkter säljs genom selektiv distribution till svenska återförsäljare. Därtill säljs Yamahas exklusiva pianon genom tre specialiserade butiker, Yamaha

text: Piano Centers, som agerar i egenskap av agenter för Yamaha. Clavia är en tillverkare av bl.a. keyboards och synthesizers av varumärket Nord. Clavia distribuerar själv dessa produkter till återförsäljare i Sverige. Fender är ett helägt dotterbolag till Fender Musical Instruments Europe Ltd och

text: distribuerar och marknadsför Fenders musikinstrument och tillbehör till skandinaviska återförsäljare. Fender distribuerar elgitarrer, elbasar, akustiska

text: gitarrer och bas- och gitarrförstärkare samt tillbehör. Pearl är en tillverkare av trummor och andra slaginstrument. Pearl Music Europe

text: B.V. är den enda distributören av Pearl-produkter i Europa. Distributionen i de

text: skandinaviska länderna hanteras av bolagets filial i Sverige. Polysonic är en distributör av musikinstrument och tillbehör som säljer till i

text: huvudsak återförsäljare. Polysonics största leverantörer är varumärkena Röde,

text: Casio och Zoom. Crafton är en distributör av musikinstrument som representerar ett 20-tal

text: varumärken, däribland D’Addario, Ibanez och Tama.

text: EM Nordic är en distributör av musikinstrument och tillbehör till återförsäljare i

text: Norden. Bolaget distribuerar produkter från ett 80-tal varumärken däribland Korg, Marshall och Peavey.

text: Fitzpatrick är en distributör av musikinstrument, studioutrustning och HIFI-

text: produkter. Bolaget distribuerar ett 40-tal varumärken, däribland Moog och Universal Audio till återförsäljare i Sverige, Danmark och Norge.

text: Luthman var tidigare ett helägt dotterbolag till den Norgebaserade koncernen

text: Music Retail Holding AS (MRH), där även MRS och 4Sound Logistics ingick. Efter MRH:s ansökan om konkurs i oktober 2019 drivs Luthmans verksamhet i bolaget Luthman Nordic AB. Luthman Nordic AB bedriver distributionsverksamhet av musikinstrument och tillbehör på grossistnivå. Luthman är agent åt ett stort antal varumärken, däribland Akai, Gibson och M-Audio.

text: Det finns ett stort antal återförsäljare av musikinstrument och tillbehör i Sverige. Antalet återförsäljare med fysisk butik i Sverige uppskattas uppgå till mellan 150 och 200. Av dessa består omkring 90 procent av s.k. generalistbutiker som säljer produkter inom flertalet produktkategorier. Resterande butiker är specialistbutiker som endast säljer utvalda produktkategorier, t.ex. trummor eller blåsinstrument.

text: MRS var innan konkursen i oktober 2019 ett helägt dotterbolag till MRH. MRS

text: återförsäljning bedrevs under varumärket 4Sound, med 18 fysiska butiker utspridda i Sverige, och via webbplatsen 4sound.se. Företagets butiker var s.k.

text: generalistbutiker. MRS verksamhet har nu i allt väsentligt upphört. 4Sound Logistics var innan konkursen i oktober 2019 också ett helägt dotterbolag

text: till MRH. Företaget var koncernens supportbolag där koncernövergripande verksamhet utfördes såsom IT, ekonomi, inköp med mera. 4Sound Logistics

text: verksamhet har nu upphört. OMS bildades 2009 och samägs av nio fristående musikbutiker runt om i Sverige.

text: OMS bedriver huvudsaklig verksamhet bestående av försäljning av musikinstrument via internetbutik samt marknadsföring och förhandling av inköpsavtal för de anslutna butikerna. Försäljning bedrivs genom internetförsäljning på webbplatsen ordermusic.se. Flera av de anslutna butikerna har de senaste åren lanserat egna internetbutiker som de driver vid sidan av den

text: gemensamma webbplatsen. Andreassons är en återförsäljare av musikinstrument och tillbehör. Andreassons

text: försäljningsverksamhet bedrivs genom dels en fysisk butik belägen i centrala Göteborg, dels genom internetförsäljning via webbplatsen andreassonmusik.se.

text: Andreassons är ansluten till och delägare av OMS. Halméns är en återförsäljare av musikinstrument och tillbehör. Halméns driver

text: sin försäljningsverksamhet dels genom en fysisk butik belägen i Helsingborg, dels genom internetförsäljning via webbplatsen halmenmusik.se. Halméns är ansluten

text: till och delägare av OMS. Musikanten bedriver verksamhet bestående av återförsäljning av

text: musikinstrument och tillbehör samt tillhandahållande av musikutbildning. Musikanten bedriver försäljning i tre fysiska butiker belägna i Umeå, Skellefteå

text: och Luleå samt internetförsäljning genom webbplatsen musikanten.nu. DJ Service är en återförsäljare av musikinstrument och tillbehör samt uthyrning

text: av DJ-, PA- och ljusutrustning. Företagets försäljningsverksamhet bedrivs genom butiks- och internetförsäljning och omfattar en fysisk butik belägen i Stockholm

text: samt webbplatsen djservice.se.

text: Marknadsförhållanden Handeln med musikinstrument och tillbehör i Sverige bedrivs i två marknadsled som utgörs av leverantörer respektive återförsäljare. Som beskrivits ovan kan leverantörsledet vidare delas in i ett tillverkarled och, för vissa varumärken, ett distributörsled. I utredningen har den årliga totala omsättningen i Sverige för musikinstrument och tillbehör uppskattats till 800–850 miljoner kronor när man endast ser till svenska återförsäljare. Om även utländska e-handelsföretag inkluderas har marknaden uppskattats till 1–1,3 miljarder kronor.

text: Försäljningen via e-handel har ökat kraftigt under den senaste tioårsperioden. Återförsäljare har under utredningen uppgett att det är viktigt att ha en närvaro

text: online eftersom det är ett viktigt skyltfönster för att kunna nå ut till slutkonsumenter.

text: Av utredningen har framgått att svenska återförsäljare av musikinstrument och tillbehör under flera år har varit utsatta för stark prispress främst från utlandsbaserade internetåterförsäljare som riktat sig till svenska konsumenter. De utländska internetåterförsäljarnas ökade närvaro, bl.a. genom det Tysklandbaserade företaget Thomann, från åren runt 2010 innebar ett ökat tryck på de etablerade svenska återförsäljarna vilket ledde till minskade marginaler.

text: Det utredda förfarandet Mot bakgrund av den prispress som svenska återförsäljare har mött från internationella e-handelsföretag, har Konkurrensverket i utredningsmaterialet funnit indikationer på att vissa återförsäljare gentemot leverantörer har uttryckt önskemål om att leverantörerna vidtar åtgärder för att åstadkomma affärsmässigt hållbara marginaler i återförsäljarledet.

text: Under perioden 2010–2018 har leverantörer på olika sätt försökt att tillmötesgå detta önskemål från återförsäljare. Utredningsmaterialet har indikerat att vissa leverantörer har utvecklat strategier för att få upp prisnivåerna på slutkundsmarknaden. I utredningsmaterialet finns exempel där leverantörer i kontakterna med återförsäljare hänvisat till slutkundspriser som har kallats t.ex. ”marknadspris” eller s.k. ”streetprice”. Det har i utredningen förekommit indikationer på att dessa har kunnat utgöra ett tänkt prisgolv från leverantörernas sida.

text: När återförsäljares annonserade onlinepriser har avvikit från leverantörers angivna priser har det ibland lett till att andra återförsäljare har kontaktat aktuell leverantör och således rapporterat prisavvikelser. Vidare har framkommit indikationer på att leverantörer – ibland i anledning av klagomål från återförsäljare – har vidtagit åtgärder för att förmå återförsäljaren i fråga att anpassa sina slutkundspriser efter leverantörens uppmaningar. Sammantaget har utredningen dock inte visat att återförsäljare regelmässigt har tillmötesgått sådana önskemål från leverantörerna.

text: Det har också förekommit vissa direkta kontakter mellan återförsäljare som handlat om prisnivåer på marknaden.

text: I utredningen har vidare framkommit uppgifter som tyder på att prisbevakningen och kontakterna om slutkundspriser inte varit begränsade till någon enskild produktkategori utan omfattat olika produktgrupper inom hela kategorin musikinstrument och tillbehör. Det har även framkommit att marknaden för försäljning av musikinstrument och tillbehör kännetecknas av en hög grad av pristransparens och att användningen av digitala prisbevakningsverktyg, i vart fall under senare år, har varit utbredd bland återförsäljare. Detta har inneburit

text: möjligheter för återförsäljare och leverantörer att automatisera prisbevakningen och snabbt uppmärksamma avvikelser hos konkurrenterna.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig grund Av

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , FEUF, följer att avtal eller samordnade förfaranden mellan företag är förbjudna om de har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt. Detta gäller särskilt sådana avtal som innebär att inköps- eller försäljningspriser eller andra affärsvillkor direkt eller indirekt fastställs.

text: Avtal eller samordnade förfaranden mellan tillverkare och återförsäljare som direkt eller indirekt begränsar återförsäljarens möjlighet att prissätta under en viss nivå, s.k. prisstyrning, anses som en särskilt allvarlig konkurrensbegränsning. Sådana förfaranden omfattas inte heller av gruppundantaget för vertikala avtal. Företagen har dock en möjlighet att i det enskilda fallet visa att agerandet leder till konkurrensfrämjande effektivitetsvinster.

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 FEUF

text: är tillämpliga oavsett om företag befinner sig i samma eller i olika marknadsled. Däremot är aktörernas förhållande till varandra av betydelse för det juridiska och ekonomiska sammanhang inom vilket en eventuell överträdelse bedöms. För konkurrenter är utrymmet att samordna sin prissättning mycket litet utan att överträda konkurrenslagstiftningen. I vertikala förhållanden som det mellan en leverantör och en återförsäljare finns det ett större utrymme att ha diskussioner om priser som kan vara neutrala eller positiva för konkurrensen på marknaden. Rena prisrekommendationer och avtal om högsta priser är exempelvis som huvudregel tillåtna. Diskussioner om slutkundspriser mellan företag i olika marknadsled kan dock utgöra överträdelser av konkurrensreglerna om dessa går utanför vad som kan anses vara främjande eller neutralt för konkurrensen. Detta kan huvudsakligen ske i två typfall. Det ena är om en tillverkare och en eller flera återförsäljare för diskussioner som resulterar i avtal

text: eller samordnat förfarande om vertikal prisstyrning. Det andra är om en leverantör sprider eller delar information mellan flera återförsäljare så att ett avtal eller samordnat förfarande kommer till stånd mellan dessa.

text: Begreppet avtal i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 FEUF

text: har en vidsträckt innebörd. För att kriteriet ska vara uppfyllt räcker det med att det finns en gemensam vilja mellan parterna och samstämmiga önskemål om att begränsa konkurrensen. Uttrycksformen har inte någon betydelse.

text: Relevant marknad Relevant produktmarknad utgörs av alla varor eller tjänster som på grund av sina egenskaper, sitt pris och den tilltänkta användningen, betraktas som utbytbara av konsumenterna. Relevant geografisk marknad omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilken konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: De i ärendet aktuella leverantörerna respektive återförsäljarna är verksamma i olika marknadsled där leverantörerna agerar på en uppströmsmarknad i förhållande till återförsäljarna som är en del i distributionskedjan av leverantörernas produkter.

text: Utgångspunkten för produktmarknadsavgränsningen är de produkter som omfattas av det påstådda förfarandet, i det här fallet musikinstrument och tillbehör som olika leverantörer säljer till återförsäljare. Den hittillsvarande utredningen indikerar att olika typer av musikinstrument varken är utbuds- eller efterfrågesubstitut i uppströmsledet. Med hänsyn härtill är Konkurrensverkets preliminära bedömning att separata relevanta uppströmsmarknader kan avgränsas för respektive kategori av musikinstrument och tillbehör.

text: På nedströmsmarknaden, där återförsäljarna är verksamma, bedömer Konkurrensverket att produktmarknaden är bredare än enbart separata kategorier av musikinstrument. Det beror på att musikbutikerna bland annat konkurrerar genom sin produktbredd avseende musikinstrument och tillbehör, och nästan alltid parallellt saluför olika typer av produkter i sina butiker och webbsidor. En annan fråga i utredningen har varit om försäljning av musikinstrument och tillbehör i fysisk butik respektive online sker på olika produktmarknader.

text: Utredningen har dock klarlagt att priserna i t.ex. fysisk butik i väldigt hög grad påverkas av priser som sätts i online, varför försäljning i fysisk butik och online preliminärt får anses ske på samma produktmarknad. När det gäller den för ärendet relevanta nedströmsmarknaden, där bland andra ovan redovisade återförsäljare agerar, talar Konkurrensverkets utredning således för att denna utgörs av en marknad omfattande försäljning av alla musikinstrument och tillbehör såväl i fysisk butik som online.

text: När det gäller avgränsningen av relevant geografisk marknad på uppströmsmarknaden finns uppgifter i utredningen som talar för att tillverkare, oavsett om det handlar om egna filialer eller kontrakterade distributörer, ser ett mervärde i att ha lokal närvaro för att uppnå syftet att sälja musikinstrument till återförsäljare som vidaresäljer produkterna till konsumenter i Sverige. Leverantörerna har normalt regelbunden kontakt med återförsäljare och tillhandahåller bl.a. utbildningar, säljsupport och bistår i marknadsföring. Detta talar för att den relevanta geografiska uppströmsmarknaden preliminärt kan avgränsas till Sverige.

text: För att bedöma den geografiska avgränsningen på nedströmsmarknaden har utredningen tagit hänsyn till att konkurrenssituationen i fysisk butik respektive online till viss del kan bestämmas av olika faktorer. Konsumenter som handlar i fysisk butik kan välja mellan butiker inom områden som sannolikt är ganska små. Bara sett till försäljning i fysisk butik skulle marknaderna därför kunna vara än mer lokala än Sverige som helhet. Omständigheten att återförsäljare med fysiska butiker i Sverige i normalfallet också bedriver försäljning online, med i huvudsak samma priser som i fysisk butik, och möter konkurrens från andra återförsäljare online, tyder dock på att musikbutikerna konkurrerar med varandra i ett bredare geografiskt område än endast i lokala områden inom landet. Onlineaspekten kan också tyda på en ännu vidare geografisk marknad än Sverige, men utredningen har inte visat att betydande försäljning till svenska konsumenter sker från onlinebutiker som inte har en aktiv strategi att sälja i Sverige. Detta talar för att relevant geografisk marknad i återförsäljarledet ska avgränsas till Sverige. Detta inkluderar e-handelsföretag med försäljning i Sverige som har en tydlig strategi att marknadsföra sig till svenska konsumenter, med t.ex. svenskspråkig hemsida och kundservice, såsom Thomann.

text: Konkurrensverket tar dock inte slutlig ställning i frågan om relevanta marknader eftersom det inte är nödvändigt för att fatta beslut i ärendet.

text: Bedömning av de utredda förfarandena Av utredningsmaterialet framgår att ett antal leverantörer har haft återkommande kontakter med återförsäljare av musikinstrument och tillbehör om slutkundspriser för sådana produkter. Utredningen har indikerat att kontakterna mellan vissa aktörer och under vissa perioder har varit tämligen frekventa. Det har också framkommit indikationer om att en betydande del av ifrågasatta kontakter mellan

text: leverantörer och återförsäljare sannolikt har varit muntliga. Utredningen har vidare visat att kontakterna har genomförts i en affärsmiljö där olika typer av prisbevakningsverktyg har haft en utbredd användning, vilket generellt gör det enklare att identifiera prisavvikelser. Med hänsyn härtill och till att kontakterna bedöms ha förekommit marknadsbrett har Konkurrensverket under utredningen preliminärt bedömt att en eventuell prisstyrning har kunnat ha en negativ påverkan på konkurrensen på marknaden.

text: Som redogjorts för ovan ger konkurrensreglerna ett visst utrymme för kontakter mellan en leverantör och en återförsäljare avseende slutkundspriser och strategier som anses främjande eller neutrala för konkurrensen.

text: Sammantaget har utredningen inte visat att leverantörer och återförsäljare uttryckligen, vare sig skriftligt eller muntligt, avtalat om fasta eller lägsta slutkundspriser. Utredningen ger inte heller stöd för att de kontakter mellan leverantörer och återförsäljare om slutkundspriser som förekommit har medfört att återförsäljarnas prissättning utgjort ett uttryck för parternas gemensamma vilja. Utredningen ger således inte heller stöd för att göra gällande att ett underförstått avtal eller samordnat förfarande mellan någon av de i ärendet utredda leverantörerna och deras respektive återförsäljare ska ha uppkommit i konkurrensrättslig mening.

text: Det har inte heller framkommit stöd för att prisinformationen som har utbytts mellan återförsäljarna har varit tillräckligt konkret för att undanröja den strategiska osäkerheten på marknaden så att ett avtal eller ett samordnat förfarande ska anses ha kommit till stånd mellan de utredda återförsäljarna i detta ärende.

text: Slutsats Eftersom utredningen inte ger stöd för att de i detta ärende utredda aktörerna har deltagit i ett förfarande som utgör en överträdelse av

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 FEUF

text: saknas det skäl för att fortsätta utreda ärendet.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av förfarandet kan på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL.

text: Särskild talan om förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL (eller enligt

text: artikel 101 FEUF

text: ) väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit konkurrensrådet Erik Westerström.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Kopia:

text: Order Music Sweden AB Andreassons Musik och Data AB AB Halméns Musikinstrumenthandel Musikanten i Umeå AB Discjockey Service Handelsbolag Music Retail Sweden AB (i konkurs) 4Sound Logistics AB (i konkurs) Luthman SMTSS AB (i konkurs) Luthman Nordic AB Electronic Musical instruments Roland Scandinavia A/S Danmark Filial Yamaha Music Europe GmbH Filial Scandinavia Clavia Digital Musical Instruments AB Fender Scandinavia AB Pearl Music Europe B.V Holland Filial Polysonic Scandinavia AB Crafton Musik AB EM Nordic AB Fitzpatrick Import Group AB


motpart: Head Brands AB, Baldacci AB, Lyko Group AB, Lyko Online AB, Lyko Retail AB, Balmid Hair AB, HT Hairextension AB, Session MAP AB, Tendenz AB, Vision Haircare AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Fritid, hälsa och sport

title: Head Brands AB m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 232/2019, 592/2019 – Head Brands AB m.fl.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2020-09-15 (Dnr 232/2019)

text: Konkurrensverket har utrett en misstanke om konkurrensbegränsande samarbete mellan ett antal företag verksamma på marknaden för professionella hårvårdsprodukter. Den inledande misstanken grundade sig huvudsakligen på ett pressmeddelande som sju företag gemensamt låtit publicera på en branschorganisations webbplats. Uppgifter i utredningen gav Konkurrensverket anledning att misstänka att pressmeddelandet gav uttryck för en överenskommelse mellan sju konkurrenter om ett visst framtida agerande gentemot en annan konkurrent. Konkurrensverket har utrett misstanken och anser att det inte är visat att konkurrensbegränsande samordning skett. Ärendet skrevs av.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – professionella hårvårdsprodukter

text: Saken

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: och

text: artikel 101 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: Beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Bakgrund

text: I oktober 2019 genomförde Konkurrensverket undersökningar hos tre företag verksamma på marknaden för professionella hårvårdsprodukter. Undersökningarna utfördes hos företagen Baldacci AB, HeadBrands AB och Lyko. Lyko avskrevs från utredningen den 3 februari 2020.

text: Undersökningarna genomfördes efter en misstanke om att Baldacci AB och HeadBrands AB tillsammans med i vart fall fem andra företag hade samordnat sig i strid med förbuden i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och 101 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, FEUF, genom att förhindra eller försvåra företagen Geselle Group AB:s och Geselle Sverige AB:s (Geselle) etablering på marknaden för professionella hårvårdsprodukter. Dessa fem andra företag är Balmid Hair AB, HT Hairextension AB, Session MAP AB, Tendenz AB och Vision Haircare AB.

text: Dessa sju företags verksamheter består huvudsakligen av försäljning av produkter till frisörföretag. Produkterna används av frisörerna i deras salongsverksamhet eller säljs vidare till frisörföretagens egna kunder. Geselle, å sin sida, erbjuder ett franchiseliknande koncept till frisörföretag, där frisörerna erbjuds att ta del av ett

text: antal tjänster såsom en e-handelsplattform, bokningsstjänster och GDPR-stöd. Framförallt agerar Geselle som leverantör till de frisörföretag som anslutit sig till dem, genom att Geselle köper och lagerför produkter som sedan säljs vidare till frisörföretagen. Geselle konkurrerar därigenom med de sju företagen om försäljningen av sådana produkter till frisörsalonger.

text: Konkurrensverkets inledande misstanke grundade sig huvudsakligen på ett pressmeddelande som de sju företagen gemensamt låtit publicera den 11 mars 2019 på branschorganisationen Sveriges Frisörföretagares (SFF) hemsida. I pressmeddelandet står bl.a. följande.

text: ”Med anledning av den senaste tidens diskussioner om franschise-liknande lösningar för frisörer vill vi leverantörer ge vår syn på detta koncept. […] Med ovanstående som grund har vi leverantörer beslutat att inte ställa oss bakom denna typ av koncept utan tror på en bransch där valfrihet och öppenhet skapar förutsättningar för framgång.”

text: Uppgifter i utredningen gav Konkurrensverket anledning att misstänka att pressmeddelandet syftade på Geselles koncept, och att det alltså gav uttryck för en överenskommelse mellan sju konkurrenter om ett visst framtida agerande gentemot en annan konkurrent. Konkurrensverket har därför utrett om pressmeddelandet och omständigheterna som omgärdat det har utgjort en otillåten samordning i strid med nämnda konkurrensregler. Vidare har Konkurrensverket utrett om pressmeddelandet utgjort en del av en mer omfattande samordning mellan de berörda företagen.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Konkurrensverket säkrade relevant material vid undersökningarna i oktober 2019. Därefter har ytterligare uppgifter insamlats genom bl.a. förhör med anställda hos vissa av företagen och genom ålägganden att inkomma med information.

text: Skäl för beslutet

text: Förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 FEUF

text: gäller avtal och samordnade förfaranden mellan företag som på ett märkbart sätt har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden.

text: För att det ska föreligga en syftesöverträdelse krävs det enligt praxis en typ av avtal eller samordning mellan företag som är så pass skadlig för konkurrensen att det kan anses att någon bedömning av dess effekter inte behöver göras. Denna rättspraxis beror på att vissa former av avtal och samordningar mellan företag

text: redan till sin art kan anses vara skadliga för den normala konkurrensen.

text: Frågan om huruvida ett avtal eller en samordning mellan företag är tillräckligt skadlig för konkurrensen för att anses utgöra en konkurrensbegränsning genom syfte prövas enligt praxis i förhållande till avtalet eller samordningens innehåll,

text: de mål som eftersträvas med avtalet eller samordningen samt det ekonomiska och juridiska sammanhang i vilket avtalet eller samordningen ingår. Vid bedömningen av detta sammanhang ska hänsyn även tas till de aktuella produkternas eller tjänsternas beskaffenhet samt till strukturen och de faktiska villkoren på den eller de relevanta marknaderna. Huruvida ett avtal eller en samordning har ett konkurrensbegränsande syfte ska tolkas restriktivt.

text: Överenskommelser mellan leverantörer om att inte leverera till en viss distributör eller kund (kollektiv bojkott) och vissa typer av informationsutbyte mellan konkurrenter är förfaranden som kan anses utgöra konkurrensbegränsningar genom syfte.

text: Av utredningen har det framkommit att det förekommit kontakter mellan de sju ovannämnda företagen avseende det aktuella pressmeddelandet, särskilt vad gäller utformingen av detta. Efter genomförda utredningsåtgärder anser Konkurrensverket dock inte att det är visat att pressmeddelandet utgjort en del i en mer omfattande samordning. Utredningen ger heller inte stöd för att pressmeddelandet eller de kontakter som förekommit med anledning av detta, i sig har utgjort en otillåten samordning redan genom sitt syfte.

text: Utan att ta ställning till om förfarandet strider mot nämnda konkurrensregler, finner Konkurrensverket att det saknas skäl för att fortsätta utreda ärendet.

text: Beslutet kan inte överklagas/särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut kan inte överklagas (

text: 7 kap. 1 §

text: KL).

text: Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga Jenny Skaaret.

text: Kopia


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Östhammars kommun

title: Östhammars kommun – informationsansvaret enligt LOV

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om valfrihetssystem; Östhammars kommuns informationsansvar i valfrihetssystem avseende daglig verksamhet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Granskningen av Östhammars kommuns informationsansvar valfrihetssystem avseende daglig verksamhet föranleder ingen åtgärd.

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: 1. I mars 2022 uppmärksammande Konkurrensverket genom sin omvärldsbevakning att Östhammars kommun (kommunen) har ett annonserat valfrihetssystem avseende daglig verksamhet enligt lagen (

text: ) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, och att kommunen på sin webbplats endast lämnade information i form av länkar till leverantörernas webbplats respektive Facebooksida.

text: 2. Konkurrensverket inledde mot den bakgrunden en granskning och har bedömt den information som lämnas på kommunens webbplats och i pappersform.

text: 3. Kommunen har under utredningen uppgett bland annat följande.

text: 4. Kommun har ett valfrihetssystem avseende daglig verksamhet enligt LSS och har avtal med två leverantörer. Någon annan information än den Konkurrensverket har noterat lämnas inte på kommunens webbplats.

text: 5. Kommunen lämnar broschyrer om leverantörerna i pappersform till enskilda vid intresse. Det finns även en presentationsmall som leverantörerna kan fylla i. Under Konkurrensverkets utredning har kommunen begärt att mallen fylls i av leverantörerna och har även publicerat den på kommunens webbplats. Broschyrerna som har delats ut i pappersform har även tillgängliggjorts på kommunens webbplats.

text: 6. Den information som finns i broschyrerna och informationen på leverantörernas webbplats respektive Facebooksida granskas av kommunen.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig reglering 7. Valfrihetssystem enligt LOV kan tillämpas på bland annat omsorgs- och stödverksamhet för äldre och för personer med funktionsnedsättning samt på hälso- och sjukvårdstjänster. Enligt 1 kap. 1 § LOV avses med valfrihetssystem ett förfarande där enskilda har rätt att välja den leverantör som ska utföra tjänsten och som en upphandlande myndighet godkänt och tecknat kontrakt med. En förutsättning för att ett valfrihetssystem ska få positiva effekter på kvalitet, brukarinflytande och kostnadseffektivitet är att enskilda ges en reell möjlighet att välja utförare. För att kunna välja krävs att enskilda ges möjlighet att göra rationella val utifrån egna behov och preferenser. Detta kräver tillgänglig och jämförbar information om valalternativen.

text: 8. Enligt 9 kap. 1 § LOV ska den upphandlande myndigheten till enskilda lämna information om samtliga leverantörer som myndigheten tecknat kontrakt med inom ramen för ett valfrihetssystem. Informationen som lämnas ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. En anledning till att ett stort informationsansvar har lagts på den upphandlande myndigheten är att tjänsterna är av sådan art att regelrätt marknadsföring inte ger medborgarna tillräcklig information för att göra ett välgrundat val i en fråga som är av stor betydelse för enskilda.

text: 9. Enligt förarbetena ansvarar kommunen för att alla enskilda, det vill säga brukare, patienter eller invånare oavsett fysisk eller psykisk kapacitet får en så fullgod information som möjligt om de olika valbara leverantörerna. Detta innebär att informationen måste anpassas till den individ som ska välja.

text: 10. Informationen ska vara saklig, vilket bland annat innebär att informationen ska vara konkurrensneutral och inte vara till fördel för någon eller några leverantörer.

text: 11. Informationen ska vara relevant vilket exempelvis kan innebära att enskilda får information om vilka tjänster leverantörerna tillhandahåller, information om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Vidare bör enskilda få information om leverantörens verksamhetsmål och speciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarundersökningar.

text: 12. Vidare är det viktigt att informationen ska vara jämförbar för att enskilda ska kunna göra ett aktivt val. Det är därför viktigt att kommunen i informationsmaterialet presenterar eventuella skillnader i inriktning och kompetens mellan leverantörerna.

text: 13. Informationen ska även vara lättillgänglig vilket innebär att den ska finnas tillgänglig på ett lätt och enkelt sätt, bland annat på kommunens webbplats, genom informationsfoldrar och muntligen.

text: 14. Att informationen ska vara lättförståelig innebär att informationen måste utformas utifrån de behov som den enskilde har. Det ska således finnas både

text: skriftlig och muntlig information, information på andra språk och anpassad till olika former av funktionsnedsättning.

text: Konkurrensverkets bedömning 15. Det är kommunen som är huvudansvarig för att lämna information till enskilda om leverantörerna i valfrihetssystemet. Informationen ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig.

text: 16. Kommunen har sedan utredningen inleddes begärt att kommunens presentationsmall fylls i av leverantörerna och har även publicerat dem på sin webbplats. Broschyrerna som tidigare har delats ut i pappersform har även tillgängliggjorts på kommunens webbplats. Detta gör att Konkurrensverket vid en sammantagen bedömning anser att den aktuella granskningen inte föranleder någon ytterligare åtgärd. I sammanhanget vill Konkurrensverket dock understryka vikten av att kommunen säkerställer att informationsansvaret enligt LOV uppfylls, bland annat kraven på saklighet och jämförbarhet.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn över LOV. I tillsynen ingår att verka för en enhetlig lagtillämpning samt att uppmärksamma och förebygga regelöverträdelser.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med LOV. Konkurrensverket kan då sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit föredragande jurist Anders Larsson.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Region Västerbotten

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Tillsyn gällande Region Västerbotten avseende upphandling relaterad till kvalitetsregister

text: Region Västerbotten skickas per e-post

text: Region Västerbottens upphandling relaterad till kvalitetsregister

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Region Västerbottens upphandlingar av it-tjänster och it-system till kvalitetsregister har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas. ______________________

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket fick inom ramen för sin tillsynsverksamhet in vissa uppgifter om att ett flertal regioner skulle ha gjort inköp relaterade till kvalitetsregister utan att genomföra annonserade upphandlingar.

text: 2. För att undersöka detta närmare öppnade Konkurrensverket ärenden mot upphandlande organisationer med centralt personuppgiftsansvar för nationella kvalitetsregister, däribland Region Västerbotten, i syfte att utreda om inköp relaterade till kvalitetsregister hade genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen. Konkurrensverkets utredning i förevarande ärende har gällt upphandlingar av it-tjänster och it-system till kvalitetsregister som Region Västerbotten var centralt personuppgiftsansvarig för i mars 2026.

text: Skälen för beslutet

text: 3. Beslut om vilka upphandlingar som ska utredas närmare inom ramen för Konkurrensverkets upphandlingstillsyn fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Det aktuella ärendet prioriterades

text: för fördjupad utredning med hänsyn till att ärendet bedömdes kunna ge en allmänpreventiv effekt.

text: 4. Konkurrensverket bedömer löpande i varje enskilt fall om det finns grund för en fortsatt utredning och hur en pågående utredning ska inriktas och vad som ska granskas vidare. Mot bakgrund av vad som framkommit under utredningen bedömer Konkurrensverket att det inte finns tillräckliga skäl att fortsätta utreda om upphandlingarna av it-tjänster och it-system till kvalitetsregister har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: 5. Bedömningen grundar sig i att ett ställningstagande i ärendet inte kommer ge den allmänpreventiva effekt som Konkurrensverket bedömde att ärendet skulle kunna få när det prioriterades.

text: 6. Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om Region Västerbotten har agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Natacha Otte Widgren. Föredragande har varit sakkunniga juristen Maria Brodin.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Hur man överklagar

text: Om ni anser att beslutet är felaktigt kan ni överklaga det till domstol genom att skicka ett skriftligt överklagande till Konkurrensverket. Ange i överklagandet vilket beslut ni överklagar och vilken ändring ni begär.

text: Eftersom ni är en part som företräder det allmänna ska överklagandet ha kommit in inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Om överklagandet har kommit in i tid skickar Konkurrensverket det vidare till Förvaltningsrätten i Stockholm. Det är domstolen som tar ställning till om beslutet får överklagas.

text: Konkurrensverkets kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida.


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

title: Uppdragsverksamhet i samband med förrättningsförberedande arbeten

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Den 16 april 2012 initierade Konkurrensverket ett ärende mot Lantmäteriet rörande Lantmäteriets uppdragsverksamhet i anslutning till lantmäteriförrättningar.

text: Ärendet initierades efter ett tips om att Lantmäteriets uppdragsverksamhet i anslutning till lantmäteriförrättningar utgör ett konkurrensproblem. Enligt uppgiftslämnaren är det svårt för företag att konkurrera om vissa uppdrag när Lantmäteriet utför uppdragsverksamhet i direkt anlutning till sin myndighetsutövning. Uppgiftslämnaren gjorde även gällande att Lantmäteriet, i strid med Lantmäteriets myndighetsinstruktioner, utför mätning-, beräkning- och kartläggningsverksamhet (MBK-verksamhet) på orter i Sverige där andra aktörer skulle kunna bedriva sådan verksamhet.

text: Konkurrensverket ser allvarligt på konkurrensproblem som kan uppstå till följd av att en myndighet agererar på en konkurrensutsatt marknad i direkt anslutning till en myndighetsutövande roll. En sådan sammanblandning kan innebära att myndigheten får konkurrensfördelar som riskerar att snedvrida konkurrensen. Enligt

text: konkurrenslagens

text: förarbeten (proposition 2008/09:231, Konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden m.m.) kan en sammanblandning av myndighetsutövning och affärsverksamhet anses hämma förutsättningarna för en effektiv konkurrens.

text: Konkurrensverket har med stöd av

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: utrett de påstådda konkurrensproblemen genom frågor till Lantmäteriet och till ett flertal potentiella konkurrenter till Lantmäteriets uppdragsverksamhet.

text: Lantmäteriets uppdragsverksamhet

text: Lantmäteriet ska enligt förordning (

text: ) med instruktion för Lantmäteriet handlägga förrättningar. Enligt förordningen får Lantmäteriet bedriva viss uppdragsverksamhet. Så kallad MBK-verksamhet får enbart bedrivas i delar av Sverige där andra lösningar saknas av marknadsskäl.

text: Lantmäteriets uppdragsverksamhet har begränsats successivt med åren och merparten av uppdragsverksamheten sker inom ramen för myndighetssamverkan. Lantmäteriet har framfört att den uppdragsverksamhet som utförs i direkt anslutning till lantmäteriförrättningar är av begränsad omfattning. Lantmäteriets omsättning från sådan uppdragsverksamhet som konkurrerar med uppgiftslämnaren uppgick till ca 15 Mkr år 2010 och till ca 11 Mkr år 2011.

text: Lantmäteriet tillbakavisar helt påståendet om att myndigheten bedriver MBKverksamhet på orter i landet där andra aktörer skulle kunna bedriva sådan verksamhet. Lantmäteriet har uppgett att myndigheten skulle upphöra med MBKverksamhet inom ett visst område om det visar sig att det finns andra aktörer som står till förfogande för MBK-verksamhet inom det området. En omprövning av de orter som bedöms sakna kommersiella utförare skulle exempelvis kunna initieras av ett företag som meddelar Lantmäteriet att det avser att etablera sig inom ett visst område. Lantmäteriet har hittills inte mottagit någon sådan uppgift från något företag.

text: Innan Konkurrensverkets ärende initierades saknade Lantmäteriet kännedom om att myndighetens uppdragsverksamhet i anslutning till lantmäteriförrättningar upplevs som ett konkurrensproblem.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Konkurrensverkets utredning visar att det finns många aktörer som utför verksamhet som skulle kunna konkurrera med Lantmäteriets uppdragsverksamhet. Utredningen visar att flera av dessa aktörers omsättning väsentligt överstiger Lantmäteriets totala omsättning från verkets uppdragsverksamhet i anslutning till lantmäteriförrättningar. Det bör framhållas att marknaden för uppdragsverksamhet i anslutning till lantmäteriförrättningar är lokal. Omsättningen från Lantmäteriets totala uppdragsverksamhet hänför sig till drygt 70 geografiskt åtskilda lokala kontor varför även eventuella konkurrensproblem torde vara ringa på den lokala

text: marknaden. Vidare har flera aktörer uppgett att de inte betraktar Lantmäteriet som någon större konkurrent vad avser uppdragsverksamhet i anlutning till lantmäteriförrättningar.

text: Mot bakgrund av de uppgifter som framkommit finner Konkurrensverket inte skäl för att i sak pröva de förhållanden som har gjorts gällande till Konkurrensverket. Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om verksamheten eller förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: En talan om förbud för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: väcks vid Stockholms tingsrätt.

text: Detta beslut har fattats av biträdande avdelningschefen Magnus Lindbäck. Föredragande har varit Rinel Patel.


motpart: Region Uppsala

title: Region Uppsala – informationsansvaret enligt LOV

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om valfrihetssystem; Region Uppsalas informationsansvar i valfrihetssystem avseende Vårdval gynekologi

text: Konkurrensverkets beslut

text: Region Uppsala har i sitt valfrihetssystem avseende Vårdval gynekologi brustit i sitt informationsansvar enligt

text: 9 kap. 1 § lagen (2008:962)

text: om valfrihetssystem, LOV.

text: Region Uppsala förtjänar kritik för att inte ha vidtagit de åtgärder som krävs för att säkerställa att enskilda ges information i enlighet med 9 kap. 1 § LOV.

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: 1. I mars 2022 uppmärksammande Konkurrensverket genom sin omvärldsbevakning att Region Uppsala (regionen) har ett annonserat valfrihetssystem avseende Vårdval gynekologi och att regionen på 1177.se endast lämnar information om respektive leverantörs kontaktuppgifter, geografiska placering (genom kartan på 1177.se), driftsform och en kortare verksamhetsbeskrivning under rubriken ”Om Oss”.

text: 2. Konkurrensverket inledde mot den bakgrunden en granskning och har bedömt den information som lämnas på 1177.se och i pappersform.

text: 3. Regionen har under utredningen bland annat uppgett följande.

text: 4. Regionen har ett valfrihetssystem avseende Vårdval gynekologi och har avtal med 24 leverantörer. Regionen lämnar information om leverantörerna till enskilda på 1177.se. Någon annan information än den Konkurrensverket har noterat lämnas inte på 1177.se.

text: 5. Leverantörerna får stöd av regionen vid publicering av innehåll på 1177.se. Till exempel har regionen tagit fram en riktlinje för innehållet under rubriken ”Om Oss”. Leverantörerna har även utrymme att sätta sin egen prägel på informationen så länge som den håller sig inom ramen för regionens riktlinje. Informationen kvalitetssäkras av regionen så att den ska vara saklig, relevant och lättillgänglig i linje med kraven som ställs i 9 kap. 1 § LOV.

text: 6. Regionen skriver ut informationen som finns om leverantörerna på 1177.se vid behov. Enskilda kan vända sig till 1177.se eller till regionkontoret för att få informationen hemskickad brevledes. Utöver detta fyller leverantörerna årligen i en patientsäkerhetsberättelse och en verksamhetsberättelse. Dessa lämnas endast ut till enskilda på begäran.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig reglering 7. Valfrihetssystem enligt LOV kan tillämpas på bland annat omsorgs- och stödverksamhet för äldre och för personer med funktionsnedsättning samt på hälso- och sjukvårdstjänster. Enligt 1 kap. 1 § LOV avses med valfrihetssystem ett förfarande där enskilda har rätt att välja den leverantör som ska utföra tjänsten och som en upphandlande myndighet godkänt och tecknat kontrakt med. En förutsättning för att ett valfrihetssystem ska få positiva effekter på kvalitet, brukarinflytande och kostnadseffektivitet är att enskilda ges en reell möjlighet att välja utförare. För att kunna välja krävs att enskilda ges möjlighet att göra rationella val utifrån egna behov och

text: preferenser. Detta kräver tillgänglig och jämförbar information om valalternativen.

text: 8. Enligt 9 kap. 1 § LOV ska den upphandlande myndigheten till enskilda lämna information om samtliga leverantörer som myndigheten tecknat kontrakt med inom ramen för ett valfrihetssystem. Informationen som lämnas ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. En anledning till att ett stort informationsansvar har lagts på den upphandlande myndigheten är att tjänsterna är av sådan art att regelrätt marknadsföring inte ger medborgarna tillräcklig information för att göra ett välgrundat val i en fråga som är av stor betydelse för enskilda.

text: 9. Enligt förarbetena ansvarar regionen för att alla enskilda, det vill säga brukare, patienter eller invånare oavsett fysisk eller psykisk kapacitet får en så fullgod information som möjligt om de olika valbara leverantörerna. Detta innebär att informationen måste anpassas till den individ som ska välja.

text: 10. Informationen ska vara saklig, vilket bland annat innebär att informationen ska vara konkurrensneutral och inte vara till fördel för någon eller några leverantörer.

text: 11. Informationen ska vara relevant vilket exempelvis kan innebära att enskilda får information om vilka tjänster leverantörerna tillhandahåller, information om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Vidare bör enskilda få information om leverantörens verksamhetsmål och speciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarundersökningar.

text: 12. Vidare är det viktigt att informationen ska vara jämförbar för att enskilda ska kunna göra ett aktivt val. Det är därför viktigt att regionen i informationsmaterialet presenterar eventuella skillnader i inriktning och kompetens mellan leverantörerna.

text: 13. Informationen ska även vara lättillgänglig vilket innebär att den ska finnas tillgänglig på ett lätt och enkelt sätt, bland annat på regionens webbplats, genom informationsfoldrar och muntligen.

text: 14. Att informationen ska vara lättförståelig innebär att informationen måste utformas utifrån de behov som den enskilde har. Det ska således finnas både skriftlig och muntlig information, information på andra språk och anpassad till olika former av funktionsnedsättning.

text: Konkurrensverkets bedömning 15. Konkurrensverket bedömer att regionen brustit i sitt informationsansvar enligt 9 kap. 1 § LOV. Konkurrensverket utvecklar sin bedömning nedan.

text: 16. Det är regionen som är huvudansvarig för att lämna information till enskilda om leverantörerna i valfrihetssystemet. Informationen ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. Detta innebär bland annat att en länk eller annan hänvisning till sådan information som lämnas på respektive leverantörs webbplats inte utgör sådan information som fullgör regionens informationsansvar enligt LOV. Detta innebär också att den typen av verksamhetsbeskrivningar där leverantörerna själva beskriver sin verksamhet utan att kraven på bland annat saklighet och jämförbarhet säkerställs, inte heller uppfyller regionens informationsansvar enligt LOV.

text: 17. Som redogjorts för ovan (punkten 11) bör den information som enskilda får av regionen avse vilka tjänster leverantörerna tillhandahåller, information om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Vidare bör enskilda få information om leverantörens verksamhetsmål och speciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarundersökningar.

text: 18. På 1177.se lämnar regionen information om leverantörernas kontaktuppgifter, geografiska placering och driftsform. Dessa uppgifter går inte att likställa med den ovan beskrivna informationen.

text: 19. På 1177.se finns även en hänvisning till respektive leverantörs webbplats, för det fall leverantören uppgett en sådan länk. Som konstaterats ovan går dessa uppgifter inte heller att likställa med den information som regionen är ansvarig för att lämna. I sammanhanget kan dock noteras att uppgifterna ger enskilda en möjlighet att få tillgång till kompletterande information om en leverantör, vilket är positivt.

text: 20. Vad gäller patient- och verksamhetsberättelserna så finns dessa endast tillgängliga på begäran och är därmed inte lättillgängliga.

text: 21. Konkurrensverket bedömer sammanfattningsvis att regionen inte har uppfyllt sitt informationsansvar enligt 9 kap. 1 § LOV.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn över LOV. I tillsynen ingår att verka för en enhetlig lagtillämpning samt att uppmärksamma och förebygga regelöverträdelser.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med LOV. Konkurrensverket kan då sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär. Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit föredragande jurist Anders Larsson.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: SBE Svensk BrikettEnergi AB

title: Underprissättning - briketter och pellets

text: Er skrivelse om ifrågasatt prissättning av bränslebriketter

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 25 februari 2000 anfört klagomål över att Härjedalens Mineral AB med hjälp av offentligt stöd tillämpar underprissättning på bränslebriketter.

text: Verket har under de senaste åren mottagit ett flertal anmälningar och klagomål där olika former av offentligt stöd ifrågasatts. Verket har emellertid vid prövning av sådana ärenden kunnat konstatera att

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, oftast inte är tillämplig i dessa fall.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte förutsättningar för att med utgångspunkt i KL närmare granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på.

text: För att hantera konkurrensproblem av det slag Ni beskriver har regeringen inrättat ett särskilt råd, Konkurrensrådet, med uppgift bl.a. att söka undanröja konkurrenskonflikter mellan privat och offentlig verksamhet. Det Ni beskriver kan även vara av intresse för Statens Energimyndighet.

text: Konkurrensverket kommer att översända kopior av handlingarna i akten till Konkurrensrådet och Statens energimyndighet för kännedom. Konkurrensverket vidtar därefter ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


motpart: BT Nordics Limited UK Filial

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - hyrda förbindelser

text: BT Nordics Limited UK Filial Advokat Martin Karlsson Advokatfirman Lindahl KB Box 1065 101 39 STOCKHOLM

text: På stått missbruk av dominerande ställning – hyrda förbindelser

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Klagomålet

text: BT Nordics Limited UK Filial (BT Nordics) har i klagomål som kom in till verket den 9 april 2008 begärt att Konkurrensverket ska ålägga TeliaSonera att sänka priset i grossistledet på tjänsten hyrda förbindelser till en nivå som medför att BT Nordics inte diskrimineras i förhållande till TeliaSoneras egen slutkundsverksamhet, och så att marginalklämning inte uppstår.

text: Enligt BT Nordics missbrukar TeliaSonera sin dominerande ställning genom att TeliaSonera erbjuder slutkundspriser som klart understiger de priser som erbjuds BT Nordics för s.k. hyrda förbindelser i grossistledet. Detta utgör missbruk av dominerande ställning genom diskriminering mellan likvärdig intern och extern verksamhet, och får till effekt att konkurrensen på marknaden för datakommunikationstjänster i slutkundsledet begränsas. Enligt BT Nordics utgör vidare förfarandet missbruk av dominerande ställning genom s.k. marginalklämning, genom att TeliaSonera tillämpar en marginal mellan å ena sidan priset för s.k. hyrda förbindelser i grossistledet och å andra sidan priset för datakommunikationstjänster i slutkundsledet, som inte är tillräcklig för att möjliggöra konkurrens i slutkundsledet.

text: Härutöver gör BT Nordics gällande att företaget är utsatt för diskriminering genom att TeliaSonera inte tillhandahåller en konkurrenskraftig Ethernet-grossisttjänst, vilken motsvarar den insatsvara som TeliaSonera har använt till att producera sina egna IP-VPN slutkundtjänster. BT Nordics beskriver denna del av klagomålet som vägran att leverera Ethernettjänster på grossistnivå till kommersiellt gångbara villkor, vilket leder till att BT Nordics och andra operatörer som är beroende av en Ethernetgrossisttjänst effektivt utestängs från slutkundsmarknaden.

text: Ärendets handläggning

text: Konkurrensverkets utredning har inneburit granskning och analys av BT Nordics klagomål. Vidare har verket haft möten och skriftväxling med klaganden och inhämtat yttrande från TeliaSonera. TeliaSonera har i yttrandet bl.a. lämnat en utförlig bakgrundsbeskrivning till relevanta grossist- och slutkundstjänster samt kommenterat vad BT Nordics anfört i klagomålet. Verket har även inhämtat information om bl.a. marknadsförhållanden från Post- och telestyrelsen (PTS) och konkurrerande företag.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Relevant marknad och dominans

text: För att kunna göra en bedömning av om ett agerande utgör missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 Kap 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, är det nödvändigt att definiera relevanta produktmarknader och relevant geografisk marknad. För att kunna bedöma om agerandet handlar om otillåten diskriminering mellan intern och extern verksamhet, marginalklämning och leveransvägran är det vidare nödvändigt att kunna påvisa dominans på de relevanta marknaderna. En relevant produktmarknad omfattar alla varor och tjänster som på grund av sina egenskaper, sitt pris och tilltänkta användningen av konsumenterna betraktas som utbytbara.

text: BT Nordics har definierat de relevanta marknaderna som berörs i detta klagomål enligt följande:

text: Marknaden för terminerande avsnitt av hyrda förbindelser i grossistledet (accesstjänster) [1] .

text: Marknaden för trunkavsnitt av hyrda förbindelser i grossistledet (transporttjänster) [2] .

text: Marknaden för minimiutbudet av hyrda förbindelser i slutkundsledet (datakommunikationstjänster till slutkunder) [3] .

text: Den geografiska marknaden har BT Nordics definierat som Sverige.

text: BT Nordics utgår från PTS marknadsbestämning i samband med beslut om förhandsreglering av marknader för hyrda förbindelser. Detta eftersom BT Nordics anser att dessa marknadsbestämningar är relevanta för den konkurrensrättsliga bedömningen. På dessa marknader har TeliaSonera, enligt PTS, en dominerande eller stark ställning. På de två reglerade marknaderna uppgår marknadsandelen till mellan 65 - 90 % enligt PTS. Även på den oreglerade marknaden, trunkavsnitt av hyrda förbindelser, har TeliaSonera en hög marknadsandel. PTS har i sina beslut valt att reglera marknaden för terminerande avsnitt av hyrda förbindelser och marknaden för minimiutbudet av hyrda förbindelser i slutk undsledet medan marknaden för trunkavsnitt av hyrda förbindelser är oreglerad eftersom PTS anser att konkurrensen fungerar relativt väl på denna grossistmarknad.

text: BT Nordics gör vidare gällande att TeliaSonera har en dominerande ställning även vad gäller marknaden för Ethernetgrossistprodukter. Detta eftersom det är TeliaSonera som äger eller har kontroll över den underliggande infrastrukturen och från ett utbudssubstitutionsperspektiv kan, enligt BT Nordics, endast denna operatör tillhandahålla Ethernettjänster och traditionella hyrda förbindelser på marknaden.

text: TeliaSonera ifrågasätter relevansen av de av BT Nordics angivna marknaderna enligt lagen om elektronisk kommunikation och anser sig inte kunna vitsorda BT Nordics marknadsavgränsning. TeliaSonera anför att även för det fall TeliaSonera skulle ha en dominerande ställning på en eller flera marknader bestrider TeliaSonera att företagets prissättning skulle utgöra missbruk.

text: Konkurrensverkets utredning indikerar att det är osäkert om den marknadsavgränsning som gjorts av PTS för traditionella hyrda förbindelser kan ligga till grund för en analys av konkurrenssituationen för Ethernet/IP-VPN-tjänster. Konkurrensverkets utredning visar att konkurrenssituationen, efterfrågan, marknadsutvecklingen och produktionen skiljer sig väsentligt mellan hyrda förbindelser och IP-VPN-tjänster. Det kan konstateras att efterfrågan på traditionella hyrda förbindelser har minskat under flera år till förmån för IP-VPN-tjänster och att TeliaSoneras marknadsandel är väsentligt lägre i slutkundsledet när det gäller IP-VPN-tjänster jämfört med traditionella hyrda förbindelser. Utvecklingen på marknaden tyder på att konkurrenstrycket på TeliaSonera har ökat och att nya aktörer på relativt kort tid kunnat etablera en stark nischposition i slutkundsledet för IP-VPN-tjänster. Utredningen visar också att förädlingskedjan för IP-VPN-tjänster är relativt heterogen och aktörerna på marknaden använder en rad olika insatsvaror och tjänster med olika förädlingsgrad i sin produktion av IP-VPN-tjänster. Detta innebär i sin tur att det är rimligt att anta att det inte bara är grossistmarknaderna för hyrda förbindelser som är relevanta vid en analys av IP-VPN-tjänster utan även andra produktmarknader i grossistledet som nätinfrastrukturtillträde (LLUB) och bredbandstillträde (bitströmstillträde). Det finns således olika alternativa insatsvaror för operatörer som producerar IP-VPN-tjänster och prisbilden skiljer sig väsentligt mellan förädlade och oförädlade grossisttjänster.

text: Konkurrensverket finner emellertid inte skäl för att slutligt definiera några relevanta produktmarknader.

text: Missbruket

text: Konkurrensverkets utredning har varit inriktad på att utreda om TeliaSoneras agerande och prissättning utgör ett missbruk av dominerande ställning enligt 2 kap 7 KL och artikel 82 i EG-fördraget. Sådant missbruk kan särskilt bestå i att dominanten påtvingar någon oskäliga inköps- eller försäljningspriser eller andra oskäliga affärsvillkor. Det ska framhållas att det inte finns någon allmängiltig definition eller några entydiga kriterier för vad som ska anses utgöra missbruk av dominerande ställning. Det kan konstateras att ett dominerande företag har ett särskilt ansvar för att företagets agerande på marknaden inte ytterligare hämmar eller begränsar konkurrensen på de marknader där företaget agerar. Ett missbruk är begränsat till åtgärder som inte kan sägas utgöra konkurrens på grundval av skicklighet och som inte heller utgör ett rimligt svar på konkurrenternas åtgärder. En utgångspunkt vid bedömningen av huruvida dominantens agerande utgör missbruk är vilka negativa effekter agerandet får eller potentiellt får på konkurrensen. I bedömningen görs även en kvalitativ bedömning av förfarandets eventuella negativa påverkan på konkurrensen. Det kan vidare poängteras att företag i vissa fall kan ha objektiva godtagbara skäl för ett visst agerande varför agerandet inte betraktas som ett missbruk i den mening som avses i

text: 2 kap 7 §

text: KL/artikel 82 EG-fördraget. Bedömningen av vad som utgör objektivt godtagbara skäl avgörs från fall till fall.

text: Skäl för beslutet

text: Av

text: 2 kap. 7 §

text: KL respektive artikel 82 i EG fördraget framgår att missbruk av en dominerande ställning är förbjudet. BT Nordics klagomål rör således både prissättning och leverans av grossisttjänster för produktion och försäljning av hyrda förbindelser och IP-VPN i slutkundsledet.

text: När det gäller BT Nordics klagomål vad gäller leveransvägran och prissättning av Ethernet-grossisttjänster visar utredningen att det finns en rad alternativa insatsvaror och tillvägagångssätt för att producera och sälja IP-VPN-tjänster till slutkundsledet samt att tillgången till en Ethernetgrossisttjänst inte är avgörande för att en operatör effektivt ska kunna konkurrera i slutkundsledet. Utredningen visar vidare att operatörernas kostnader för att tillhandahålla IP-VPN-tjänster kan variera väsentligt beroende på vilka insatsvaror som används och på vilka investeringar som operatörerna har valt att göra i infrastruktur och utrustning i telestationer. Detta innebär att en IP-VPN-lösning baserad i hög grad på köp av för-

text: ädlade grossisttjänster och infrastruktur inte torde vara kostnadseffektiv och konkurrenskraftig i slutkundsledet. Prisjämförelser mellan grossist- och slutkundspriser kan således variera signifikant beroende på vilka grossisttjänster som används som insatsvaror i produktionen av IP-VPN-tjänster till slutkundsledet.

text: Det bör dock betonas att Ethernet-grossisttjänster kan komma att spela en viktig roll för den vidare utvecklingen av konkurrensen på marknaden för IP-VPN-tjänster. En kostnadseffektiv Ethernet-grossisttjänst skulle således kunna vara mycket positiv för konsumentnyttan. Konkurrensverkets utredning ger dock inte stöd för att tillgång till denna grossisttjänst i sig är nödvändig för att BT Nordics ska kunna bedriva sin verksamhet i slutkundsledet. Som nyss nämnts visar istället utredningen på en rad alternativa insatsvaror och tillvägagångssätt för att effektivt kunna konkurrera på slutkundsmarknaden.

text: När det gäller BT Nordics klagomål avseende hyrda förbindelser finns det i och för sig indikationer på att priserna för grossisttjänsten Flexibel n*64 är högre än priserna för slutkundstjänsten Telia Link X utifrån de prisjämförelser som BT Nordics presenterat i klagomålet. Enligt Konkurrensverket är det dock inte uppenbart att dessa prisskillnader skulle vara resultatet av diskriminering mellan intern och extern verksamhet eller marginalklämning från TeliaSoneras sida. Istället kan prisskillnaderna förklaras av specifika avtalsvillkor, skillnad i kundbehov och användningsområde för grossist- och slutkundstjänster i detta fall samt hur priserna förhandlats fram och satts i grossist- respektive slutkundsledet i detta specifika fall. Det synes således som om prisbildningen i det ifrågavarande avtalet avseende Telia Link X-Line har motiverats av särskilda omständigheter som bl.a. har haft sin grund i att kunden var en sorts mellanting mellan grossistkund och slutkund och att det därvid har ställts särskilda krav på kunden.

text: Sammantaget gör Konkurrensverket bedömningen att utredningen inte ger stöd för att TeliaSoneras agerande gentemot BT Nordics kan anses utgöra ett missbruk av dominerande ställning. Det saknas därför skäl att utreda ärendet vidare. Ärendet ska därför skrivas av.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte ingripa med stöd av

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Erik Westerström.

text: Gunnel Schön

text: Erik Westerström

text: Kopia till: TeliaSonera AB

text: [1] PTS beslut den 6 oktober 2005, dnr 04-6950/23

text: [2] PTS beslut den 10 mars 2006, dnr 04-6749/23

text: [3] PTS beslut den 6 juli 2004, dnr 04-6946/23


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: ApoPharm AB, Vårdapoteket i Norden AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Detalj- och dagligvaruhandel
Vård och omsorg

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 234/2013 – ApoPharm AB och Vårdapoteket i Norden AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2013-05-17 (Dnr 234/2013)

text: Konkurrensverket lämnar ApoPharm AB:s förvärv av ensam kontroll över Vårdapoteket i Norden AB, 556790-3116, utan åtgärd.


arendetyp: 3.2.1 Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Motverka konkurrensbegränsande samarbete

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – prissättning av motorrenoveringar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Bakgrund Konkurrensverket fick i januari 2020 ta del av ett Excel-dokument benämnt ”Beräknade normaltider”. Dokumentet var daterat 2018-01-01 och pryddes av logotyper från Föreningen Motorrenoverarna/More Center. Det senare är en förening för motorrenoverare som består av medlemsföretag i varierande storlek spridda geografiskt över hela Sverige. I dokumentet listades åtta olika grupper av arbeten och inom varje grupp listades ett stort antal olika arbeten eller åtgärder. Kopplat till grupperna och arbetena/åtgärderna fanns timpriser och beräknad tidsåtgång. De olika variablerna kopplades samman med formler vilket gav ett stort antal exakta prisuppgifter.

text: Olika typer av samarbete, beslut och åtgärder inom ramen för en branschförening kan omfattas av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: (KL). Generellt sett är

text: 2 kap. 1 §

text: KL tillämpligt på samarbeten inom en branschförening på samma sätt som på andra typer av horisontella samarbeten.

text: Verksamhet inom en branschförening som anses vara neutral från konkurrenssynpunkt innefattar bl.a. utgivning av branschtidskrifter, branschbevakning (t.ex. avseende lagstiftning), utbildning, utgivande av viss aggregerad branschstatistik, kontakter med myndigheter och utarbetande av standardavtal (utan prispåverkande moment). Däremot kan åtgärder av

text: branschföreningar som innebär prisöverenskommelser, rekommenderade priser (t.ex. cirkaprislistor) eller marknadsdelning omfattas av förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL.

text: Prissamarbeten inom ramen för branschorganisationer har också varit föremål för prövning av Marknadsdomstolen i VVS-installatörsmålet. Marknadsdomstolen konstaterade där bl.a. att de rekommenderade prislistor som en branschförening tillhandahållit var konkurrensbegränsande (dvs. en överträdelse av dåvarande 6 § i 1993-års KL, nuvarande

text: 2 kap. 1 §

text: KL).

text: Utredningen Konkurrensverket har begärt in information och handlingar dels från Föreningen Motorrenoverarna/More Center, dels från sex av föreningens enskilda medlemmar.

text: Föreningen Motorrenoverarna/More Center har bl.a. uppgett att dokumentet ”Beräknade normaltider” tagits fram som ett verktyg för föreningens medlemmar att använda som ett stöd i beräkningen av den tid som går åt för att utföra olika arbetsmoment. De normaltider som finns i dokumentet kan justeras och priser sätts av medlemmarna utifrån sina interna prislistor, några prisuppgifter har aldrig förekommit i det dokumentet som tagits fram av och gjorts tillgängligt av föreningen.

text: De sex medlemmar i Föreningen Motorrenoverarna/More Center som verket kontaktat har alla lämnat uppgifter i linje med vad föreningen har uppgett. Av vad som uppgetts tycks inte heller alla medlemmar använda sig av dokumentet ”Beräknade normaltider” och, om så görs, tycks det vara något som används som komplement vid förfrågningar/prisberäkningar.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om en fråga ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy.

text: Av den information och de handlingar som getts in till verket tycks det dokument som tagits fram inom Föreningen Motorrenoverarna/More Center inte innehålla sådana uppgifter eller användas på ett sådant sätt som gör att det finns skäl för någon ytterligare utredning.

text: Konkurrensverket skriver därför av ärendet från vidare handläggning.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om någon överträdelse av konkurrensreglerna skett eller inte.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av förfarandet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL.

text: Särskild talan om förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Göran Karreskog. Föredragande har varit sakkunnige Peter Alstergren.


motpart: Ängelholms kommun

title: Ängelholms kommun – informationsansvaret enligt LOV

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om valfrihetssystem; Ängelholms kommuns informationsansvar i valfrihetssystem avseende hemtjänst

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ängelholms kommun har i sitt valfrihetssystem avseende hemtjänst brustit i sitt informationsansvar enligt

text: 9 kap. 1 § lagen (2008:962)

text: om valfrihetssystem, LOV.

text: Ängelholms kommun förtjänar kritik för att inte ha vidtagit de åtgärder som krävs för att säkerställa att enskilda ges information i enlighet med 9 kap. 1 § LOV.

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: 1. I mars 2022 uppmärksammande Konkurrensverket genom sin omvärldsbevakning att Ängelholms kommun (kommunen) har ett annonserat valfrihetssystem avseende hemtjänst och att kommunen på sin webbplats endast lämnade information om de godkända leverantörerna i valfrihetssystemet i form av länkar till respektive leverantörs webbplats.

text: 2. Konkurrensverket inledde mot den bakgrunden en granskning och har bedömt den information som lämnas på kommunens webbplats och i pappersform.

text: 3. Kommunen har under utredningen bland annat uppgett följande.

text: 4. Kommunen har ett valfrihetssystem avseende hemtjänst och har avtal med två leverantörer. Någon annan information än den Konkurrensverket har noterat lämnas inte på kommunens webbplats.

text: 5. Kommunen har under Konkurrensverkets utredning påbörjat ett arbete för att säkerställa att kommunen framöver uppfyller informationsansvaret enligt LOV. Under Konkurrensverkets utredning har kommunen återinfört verksamhetsbeskrivningar i pappersform. Informationen har även publicerats på kommunens webbplats.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig reglering 6. Valfrihetssystem enligt LOV kan tillämpas på bland annat omsorgs- och stödverksamhet för äldre och för personer med funktionsnedsättning samt på hälso- och sjukvårdstjänster. Enligt 1 kap. 1 § LOV avses med valfrihetssystem ett förfarande där enskilda har rätt att välja den leverantör som ska utföra tjänsten och som en upphandlande myndighet godkänt och tecknat kontrakt med. En förutsättning för att ett valfrihetssystem ska få positiva effekter på kvalitet, brukarinflytande och kostnadseffektivitet är att enskilda ges en reell möjlighet att välja utförare. För att kunna välja krävs att enskilda ges möjlighet att göra rationella val utifrån egna behov och preferenser. Detta kräver tillgänglig och jämförbar information om valalternativen.

text: 7. Enligt 9 kap. 1 § LOV ska den upphandlande myndigheten till enskilda lämna information om samtliga leverantörer som myndigheten tecknat kontrakt med inom ramen för ett valfrihetssystem. Informationen som lämnas ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. En anledning till att ett stort informationsansvar har lagts på den upphandlande myndigheten är att tjänsterna är av sådan art att regelrätt

text: marknadsföring inte ger medborgarna tillräcklig information för att göra ett välgrundat val i en fråga som är av stor betydelse för enskilda.

text: 8. Enligt förarbetena ansvarar kommunen för att alla enskilda, det vill säga brukare, patienter eller invånare oavsett fysisk eller psykisk kapacitet får en så fullgod information som möjligt om de olika valbara leverantörerna. Detta innebär att informationen måste anpassas till den individ som ska välja.

text: 9. Informationen ska vara saklig, vilket bland annat innebär att informationen ska vara konkurrensneutral och inte vara till fördel för någon eller några leverantörer.

text: 10. Informationen ska vara relevant vilket exempelvis kan innebära att enskilda får information om vilka tjänster leverantörerna tillhandahåller, information om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Vidare bör enskilda få information om leverantörens verksamhetsmål och speciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarundersökningar.

text: 11. Vidare är det viktigt att informationen ska vara jämförbar för att enskilda ska kunna göra ett aktivt val. Det är därför viktigt att kommunen i informationsmaterialet presenterar eventuella skillnader i inriktning och kompetens mellan leverantörerna.

text: Konkurrensverkets bedömning 12. Konkurrensverket bedömer att kommunen brustit i sitt informationsansvar enligt 9 kap. 1 § LOV. Konkurrensverket utvecklar sin bedömning nedan.

text: 13. Det är kommunen som är huvudansvarig för att lämna information till enskilda om leverantörerna i valfrihetssystemet. Informationen ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. Detta innebär bland annat att en länk eller annan hänvisning till sådan information som lämnas på respektive leverantörs webbplats inte utgör sådan information som fullgör kommunens informationsansvar enligt LOV. Det innebär också att den typen av verksamhetsbeskrivningar, som förvisso tagits fram enligt kommunens mall men där leverantörerna själva beskriver sin verksamhet utan att kraven på bland annat saklighet och jämförbarhet säkerställs, inte heller uppfyller kommunens informationsansvar enligt LOV.

text: 14. Som redogjorts för ovan (punkten 10) bör den information som enskilda får av kommunen avse vilka tjänster leverantörerna tillhandahåller, information om personalen och dess kompetens, utbildningsnivå och kapacitet, språkkunskaper samt antalet anställda och antalet anställda omräknat till heltid. Vidare bör enskilda få information om leverantörens verksamhetsmål och speciella inriktningar, personalkontinuitet samt resultat av brukarundersökningar.

text: 15. På kommunens webbplats lämnar kommunen numera verksamhetsbeskrivningar för respektive leverantör. Uppgifterna som lämnas är inte tillräckliga för att motsvara den ovan beskrivna informationen. I sammanhanget kan dock noteras att uppgifterna om leverantörernas webbplatser ger enskilda en möjlighet att få tillgång till kompletterande information om en leverantör, vilket är positivt.

text: 16. Konkurrensverket bedömer sammanfattningsvis att kommunen inte har uppfyllt sitt informationsansvar enligt 9 kap. 1 § LOV.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn över LOV. I tillsynen ingår att verka för en enhetlig lagtillämpning samt att uppmärksamma och förebygga regelöverträdelser.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med LOV. Konkurrensverket kan då sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär. Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit föredragande jurist Sara Ståhl.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.