title: Mullsjö bostäder AB – förfrågan ang direktupphandling av ventilationsarbeten

text: Förfrågan angående ventilationsarbeten m.m.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet och kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av Mullsjö Bostäder AB:s agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har tagit del av uppgifter om att Mullsjö Bostäder AB (bolaget) har upphandlat ventilationsarbeten och nytt ventilationsaggregat i samband med en ombyggnation av egna och angränsande lokaler. Enligt uppgift ska upphandlingarna ha skett utan att någon annonsering genomförts i enlighet med lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU).

text: Med anledning av uppgifterna har Konkurrensverket tillskrivit bolaget och bland annat begärt att få kopia på avtal som reglerar arbetena och köpet av ventilationsaggregat, samt kopia på annons eller en redogörelse för skälen till varför någon annonsering inte skett.

text: Bolaget har huvudsakligen yttrat följande i sitt svar.

text: Bolaget har förvaltningskontor på en fastighet i Mullsjö. På samma våningsplan i kontorsbyggnaden hyr även Mullsjö Energi och Miljö AB (MEMAB) lokaler av bolaget. I slutet på 2012 meddelade MEMAB att det var i behov av ytterligare ett kontorsrum och att om det inte kunde ordnas av bolaget skulle MEMAB behöva skaffa andra lokaler, som inte ägs av bolaget. Samtidigt hade bolaget i sig behov av kontorsrum. Lokalerna saknade godkänd ventilation för kontorsändamål, konferensrum och handikapptoalett. I detta läge där bolaget stod inför faktumet att fortsätta bryta mot

text: arbetsmiljölagen

text: , bli av med en hyresgäst samt inte motsvara de krav som ställs på ett kommunalt bolag när det gäller tillgänglighet, togs beslutet att genomföra en ombyggnation.

text: Arbetets genomförande bedömdes vara av akut art och det var därmed inte möjligt att avvakta utgången av en offentlig upphandling. Det har därmed funnits möjlighet enligt

text: 15 kap. 3 § andra stycket

text: LOU att inte annonsera upphandlingen.

text: Bolaget har även inkommit med kopia på anbud och beställning av ventilationsarbeten, ventilationsaggregat samt tilläggsbeställningar.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning, mot bakgrund av vad som framkommit i utredningen rörande arbetenas art, saknas det inom ramen för detta ärende anledning att ytterligare utreda bolagets agerande i samband med genomförandet av beskriven ombyggnad av ventilation.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Mattias Berger.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

beslutstyp: Gryningsräd Stämningsansökning Konkurrensskadeavgift Dom

motpart: Byggplast & Båtprylar Sverige AB, AB Hermann Gotthardt

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Fritid, hälsa och sport
Detalj- och dagligvaruhandel

publisher: Konkurrensverket

title: Byggplast & Båtprylar m.fl.

org: kkv

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 351/1998 – Byggplast & Båtprylar Sverige AB och AB Hermann Gotthardt

text: Konkurrensverkets beslut

type: rubrik

text: 1998-03-31 (Dnr 351/1998)

type: stycke

text: Yrkande om konkurrensskadeavgift på 40 000 kr vardera. Samarbete om att påverka leverantörer att inte leverera till detaljister.

text: Tingsrätten

text: 1998-06-04 (T 8-370-98)

text: Biföll KKV:s talan.

type: avgorande


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Mullsjö kommun, tekniska kontoret – förfrågan angående arbeten på Gunnarsboskolan samt andra offentliga miljöer

text: Mullsjö kommun – förfrågan angående arbeten på Gunnarsboskolan samt andra offentliga miljöer

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet och kommer inte att ytterligare utreda Mullsjö kommuns ageranden vid köp av reparations-, sanerings- och renoveringsarbeten samt handikappanpassningar under perioden 1 januari 2013 – 1 oktober 2013.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte att Konkurrensverket har tagit ställning till om Mullsjö kommuns agerande har varit tillåtet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har genom sin omvärldsbevakning och tipsfunktion uppmärksammats på att Mullsjö kommun (kommunen) bland annat vidtagit ett sanerings- och reparationsarbete på Gunnarsboskolan.

text: Konkurrensverket har med anledning av informationen tillskrivit kommunen med en rad förfrågningar. Förfrågningarna har bland annat avsett begäran om att få kopior på samtliga avtal som kommunen ingått, eller arbeten som kommunen beställt, under perioden den 1 januari 2013 till den 1 oktober 2013 och som avser reparationsarbeten- saneringsarbeten på Gunnarsboskolan eller handikappanpassningar/renoveringar av andra offentliga miljöer.

text: Konkurrensverket har även begärt att få en redogörelse för om avtal som reglerar dessa arbeten har annonserats i enlighet med lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU).

text: Kommunen har huvudsakligen angett följande i sina svar. Tekniska kontoret informerades hösten 2011 om att det förekom obehaglig lukt i ett klassrum på Gunnarsboskolan. Vid besiktning upptäcktes spår efter gammal fukt varför väggen revs och byttes ut. Under våren 2012 upptäcktes ytterligare

text: skador vid okulära undersökningar i egen regi. Hösten 2012 kvarstod lukten i klasrummet varför ytterligare en vägg revs och byttes ut tillsammans med en trasig luftspärr. Eftersom det inte gick att hitta några skador genomfördes en kontroll av ventilationssystemet som visade att luftmängden var tillfredställande men att det fanns viss obalans i luftflödena. Denna bedömdes vara orsaken till den obehagliga lukten eftersom det medförde att en mängd lukter från konstruktionsmaterial drogs in i inneluften. Samtidigt som kontrollen genomfördes uppstod luktproblem även i annan del av skolan varför det beslutades att ta in expertis på området, i form av Sveriges Tekniska Forskningsinstitut (SP), som konstaterade att det fanns skador som påverkar innemiljön negativt.

text: Den entreprenör som varit med från början fick genom beställningar den 25 mars respektive den 16 april 2013 i uppdrag att påbörja renoveringsarbetet utifrån SP:s rekommendationer. Eftersom arbetet med att åtgärda skadorna var tvungen att fortsätta utan avbrott och målsättningen var att ha färdigställda lokaler innan höstterminen började var det omöjligt att genomföra en upphandling enligt LOU. Det har förelegat synnerlig brådska med hänsyn till att det har varit absolut nödvändigt att genomföra saneringsarbetet med tanke på barnens och personalens hälsa, att det varit omöjligt att hålla tidsfristerna för öppen och selektiv upphandling, att omfattningen på arbetet inte kunde förutses och att brådskan inte orsakats av kommunen själv.

text: Kommunen har även inkommit med handlingar i form av bland annat fakturor på beställda arbeten som utförts i samband med arbeten på Gunnarsboskolan samt andra arbeten kommunen ansvarat för. Av fakturorna framgår att Mullsjö kommun betalat cirka fyra miljoner kronor för dessa arbeten under den efterfrågade perioden.

text: Skäl för beslutet

text: Mullsjö kommun har i utredningen angett att de aktuella avtalen för sanering och reparation avseende Gunnarsboskolan har ingåtts genom direktupphandling och att skälet för detta var att det inte var möjlighet sett till synnerlig brådska att genomföra ett annonserat förfarande. Mot bakgrund av vad som framkommit kring omständigheterna som legat till grund för sanerings- och reparationsarbetena, det relativt låga belopp som betalats ut samt den bedömda möjligheten att utreda och bevisa en överträdelse bedömer Konkurrensverket att

text: det inte finns skäl att ytterligare utreda köpen av arbeten beträffande Gunnarsboskolan.

text: När det gäller övriga arbeten som skett genom kommunens försorg under den aktuella perioden bedömer Konkurrensverket inte heller i dessa fall skäl till ytterligare utredning med hänsyn till möjligheten att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Därtill kommer att det inte är möjligt att lämna in en ansökan om upphandlingsskadeavgift för eventuella överträdelser under den aktuella perioden till följd av preskriptionsfristen i

text: 17 kap. 7 §

text: LOU. Konkurrensverket skriver därför av ärendet.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Bodens kommun – förfrågan rörande boende för ensamkommande barn

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Beslutet innebär inte att Konkurrensverket har tagit ställning till om Bodens kommuns agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet

text: Ärendet startades efter att vår omvärldsbevakning noterat att ni har tecknat avtal avseende boende för ensamkommande barn utan att ha annonserat ert behov enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling. Vi har därför skrivit till er och bett er att svara på ett antal frågor.

text: Ni har berättat att ni sedan år 2010 tagit emot ensamkommande barn genom ett samarbete med Migrationsverket. Inför uppstarten av denna verksamhet fattade ni beslut om att denna tjänst skulle upphandlas och läggas ut på en extern part. Den då genomförda upphandlingen resulterade i ett ramavtal med en leverantör som löpte fram till 28 februari 2013. Den 1 januari 2014 trädde en lagändring i kraft vilket medförde att Migrationsverket kunde anvisa alla kommuner barn och ungdomar oavsett en kommuns vilja. Ni hade inledande diskussioner med Länsstyrelsen (som arbetar på uppdrag av Migrationsverket med kontakterna mot kommunerna) i september 2014 om att utöka antalet asylplatser för ensamkommande barn från sex till nio stycken. I mitten av november 2014 fick ni besked om att ni istället skulle bereda plats för 14 asylplatser från och med den 1 januari 2015.

text: Ni menar att ni har haft synnerliga skäl att direktupphandla och teckna avtal med er tidigare leverantör för att tillmötesgå det nya kravet på antalet asylplatser. Den slutliga informationen om antalet asylplatser fick ni mindre än två månader innan platserna skulle finnas tillgängliga. Ni menar att ni hamnade i tidsnöd orsakad av omständigheter som ni inte kunde råda över.

text: Ni berättar också att ni under våren 2015 har arbetat med att ta fram ett nytt förfrågningsunderlag för ert behov av asylplatser, PUT-platser samt för den ingående utslussverksamheten. Ert upphandlingsunderlag kommer att färdigställas och annonseras under juni 2015.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedömer att det inte är motiverat att fortsätta utreda ärendet. Bedömningen grundar sig på hur allvarligt problemet är och våra möjligheter att utreda en eventuell överträdelse.

text: Vårt underlag i utredningen består av en svarsskrivelse från er, er överenskommelse med Migrationsverket samt en kopia på aktuellt avtal inklusive tillhörande bilagor. Efter en genomgång av handlingarna i ärendet, med beaktande av situationen i november 2014, bedömer vi att det inte finns tillräckliga skäl att utreda ärendet vidare.

text: Vi noterar också att ni avser att genomföra en ny upphandling i närtid.

text: Ärendet ska därför skrivas av.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschefen Ann Fryksdahl. Föredragande har varit Sofia Klingensjö.

text: Våra bedömningsgrunder

text: Vi bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i vår prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger vi in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen väger vi även in våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


title: Gnosjö kommun – köp av tjänster från entreprenadföretag

text: Gnosjö kommun – Köp av entreprenadtjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket påbörjade en utredning angående Gnosjö kommuns köp av entreprenadtjänster. Ärendet initierades genom att Konkurrensverkets omvärldsbevakning tog del av en nyhetsartikel från SVT nyheter i Jönköping daterad den 21 maj 2018 som tog upp eventuella överträdelser av upphandlingslagstiftningen.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era köp av entreprenadtjänster. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att de eventuella bristerna i ert agerande som vi haft som mål att utreda, inte väger upp den utredningsinsats som behöver genomföras för att fastställa om agerandet ar en överträdelse av upphandlingslagstiftningen.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av Enhetschef Malin de Jounge.

text: Föredragande har varit Elias S. Abdo.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om den upphandlande myndigheten eller enheten också uppmärksammats i vår omvärldsanalys för den planerade tillsynen.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Telenor AS

title: Uthyrning av satellittransponderkapacitet

sammanfattning: Konkurrensverket undersökte om Telenors villkor för att tillhandahålla satellittransponderkapacitet för sä ndning av TV3 diskriminerade ägaren Modern Times Group MTG AB i förhållande till Scandinavian Broadcasting System AB, som köpte motsvarande tjänst för sändning av Kanal 5. Verket undersökte också om det pris som Telenor tog ut av MTG för denna tjänst i sig var ett överpris. Verket fann att flera omständigheter talade för att Telenor inte hade en dominerande ställning, inte heller att det förelåg missbruk. Verket vidtog därför inga åtgärder med stöd av konkurrenslagen.

text: Ombud: Advokaten Eric Ericsson, Advokatfirman Lindahl HB, Box 14240, 104 40 STOCKHOLM

text: SAKEN

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning gällande prissättning av satellitnättjänster.

text: BESLUT

text: Konkurrensverket vidtar inte några åtgärder i ärendet med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: IFRÅGASATT KONKURRENSBEGRÄNSNING

text: 1. Modern Times Group MTG AB (MTG) hyr transponderkapacitet med tillhörande tjänster av Telenor AS (Telenor) för analog sändning av den egna tv-kanalen TV3 i Sverige. Även Scandinavian Broadcasting System AB (SBS) hyr transponderkapacitet från Telenor för analog sändning av den egna tv-kanalen Kanal 5. MTG har anfört att Telenor missbrukar sin dominerande ställning i strid med

text: 19 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, då företaget tillhandahåller denna tjänst till praktiskt taget ingen kostnad för Kanal 5, medan MTG har att erlägga ett betydande belopp för sändning av TV3. MTG har också gjort gällande att det pris som Telenor tar ut av MTG för nämnda tjänst utgör ett överpris i strid med samma lag.

text: Part

text: 2. Telenor är ett av norska staten helägt bolag som driver verksamhet inom främst telekommunikationsområdet i Norge och utomlands. Inom Telenor svarar affärsområdet TV-distribution för Telenorkoncernens verksamhet inom satellitområdet.

text: BAKGRUND

text: Branschförhållanden

text: Satellitnät

text: 3. Satelliter som används för överföring av tv-signaler är placerade i en geostationär banposition på 36 000 kilometers avstånd från jorden och kan därför upprätthålla en konstant stråle mot ett givet större eller mindre mottagningsområde beroende på satelliternas överföringsstyrka. Varje satellit innehåller ett antal transpondrar. Varje transponder kan överföra signalen från en tv-kanal i analog form eller från 6-8 kanaler i digital form. Signalen sänds först upp till satelliten från en station på jorden, s.k. upplänkning, för att därefter sändas ned, s.k. nerlänkning. På jorden tas signalen emot av en parabolantenn, i vars mitt ett s.k. mikrovågshuvud fångar upp signalen och förstärker och frekvensomvandlar den.

text: 4. Fyra företag tillhandahåller satellitnättjänster för tv-signaler, som kan tas emot av tittare i Sverige.

text: 5. Telenor driver fyra satelliter för överföring av tv-sändningar till de nordiska länderna, Thor I, II och III och Intelsat 707. Satelliterna är placerade i den geostationära banan 1 grad väst. Satellittjänsterna omfattar såväl analoga som digitala sändningar.

text: 6. Nordiska Satellitaktiebolaget (NSAB) driver Siriussatelliterna, som är belägna på den geostationära banan 5 grader ost. NSAB ägs av de två statliga bolagen Rymdbolaget och Teracom med vardera 37,5 procent och Tele Danmark med 25 procent.

text: 7. Sociéte Européenne des Satellites (SES) och Eutelsat driver Astrasatelliterna respektive Hot Bird/Eutelsatelliterna, belägna på den geostationära banan 19 grader ost respektive 13 grader ost. Dessa satelliter har ett täckningsområde som omfattar Norden och stora delar av övriga Europa.

text: Distribution

text: 8. Kontakterna med tv-tittarna ombesörjs av distributionsföretagen som förpackar, prissätter och marknadsför tv-kanalerna och säljer behörigheten att titta på kanalerna genom att tillhandahålla programkort eller abonnemang.

text: 9. Som distributörer av satellitsända tv-kanaler för direkt mottagning av hushållen är två företag verksamma i Sverige, Viasat Broadcasting (Viasat) och Canal Digital. Canal Digital ägs till 50 procent vardera av Telenor och det franska betal-tv-företaget Canal Plus. Viasat ingår i Modern Times Group MTG AB.

text: Programbolag

text: 10. Programbolagen tillhandahåller tv-kanalerna. MTG tillhandahåller genom dotterbolaget TV3 Broadcasting Group Ltd bl.a. kanalerna TV3 Sverige, TV3 Danmark och TV3 Norge. Andra kanaler inom MTG är TV 1000, TV 1000 Cinema, TV6, ZTV och TV8. Kanal 5 ägs av SBS. Canal Plus äger kanalerna Canal+, Canal+ Gul och Canal+ Blå. Såväl Kanal 5 som TV3 kan betecknas breda underhållningskanaler, som vänder sig till i huvudsak samma tittargrupper.

text: RÄTTSLIG BEDÖMNING

text: Prövning enligt

text: 19 §

text: KL

text: 11. Enligt

text: 19 §

text: KL är missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning förbjudet. För att kunna avgöra om Telenor har en dominerande ställning måste först den relevanta marknaden avgränsas. Detta görs genom en bestämning av relevant produktmarknad och relevant geografisk marknad.

text: 12. Detta ärende rör överföring av tv-signaler via satellit för programföretagen TV3 och Kanal 5. För mottagning och sändning av signalerna har varje satellit ett antal transpondrar, var och en med kapacitet att sända en analog tv-kanal eller flera digitala kanaler. Satellitoperatörerna tillhandahåller transponderkapacitet och olika tekniska tjänster knutna till mottagningen och sändningen av signalerna. Den relevanta produktmarknaden avgränsas till tillhandahållande av transponderkapacitet för satellit-tv och närstående tjänster till programföretag. Denna produktmarknad överensstämmer för övrigt med den avgränsning som Europeiska kommissionen gjort i ärendet Nordic Satellite Distribution (IV/M.490, EGT L 53, 2.3.1996).

text: 13. För hushållen i de nordiska länderna är det tekniskt sett möjligt att ta emot signaler från alla europeiska satelliter. Mottagningskvalitén beror på den mottagande parabolantennens storlek och transpondersignalens styrka. Med den för hushållen vanligaste parabolstorleken 60-70 centimeter kan signaler tas emot från Telenors satelliter belägna i positionen 1 grad väst, NSAB:s satelliter belägna i positionen 5 grader ost, SES satelliter belägna i 19 grader ost och Eutelsats belägna i 13 grader ost.

text: 14. Huvuddelen av de nordiska kanalerna eller kanaler med inhemsk text sänds i dag via Telenors och NSAB:s satelliter. Nästan alla tittare har därför sina parabolantenner riktade mot dessa satelliter. För ett programföretag, som vill rikta sig till nordiska tittare och därvid utnyttja Astra eller Eutelsat, skulle det medföra mycket stora kostnader att övertyga ett tillräckligt stor antal tittare att antingen byta till de kanaler som sänds via de sistnämnda satelliterna eller att investera i ytterligare en parabolantenn. Detta talar för att den geografiska marknaden är Norden.

text: 15. Telenor förfogar över fler än hälften av de transpondrar riktade mot Norden som Telenor och NSAB tillsammans förfogar över.

text: 16. En marknadsandel kring 50 procent utgör en presumtion för att företaget har en dominerande ställning. Detta gäller särskilt om övriga företag på den relevanta marknaden har betydligt mindre andelar. I förevarande ärende är situationen emellertid inte sådan eftersom NSAB, som enda konkurrent till Telenor, innehar resterande andel av marknaden. Telenors tillgång till tekniska och finansiella resurser skiljer sig inte heller nämnvärt från NSAB:s. Av betydelse för bedömningen är också marknadsandelens stabilitet över tiden och den relevanta marknadens karaktär i övrigt. Antalet transpondrar riktade mot Norden kan plötsligt ändras om Telenor eller NSAB skjuter upp en ny satellit, flyttar en befintlig satellit eller tar någon ur drift. Tekniska framsteg kan också innebära att företagens marknadsställning snabbt kan ändras. Sammantaget innebär dessa omständigheter att Telenor inte torde ha en dominerande ställning på den i ärendet avgränsade relevanta marknaden.

text: Missbruk

text: 17. Ett missbruk av dominerande ställning kan bestå i att tillämpa olika villkor för likvärdiga transaktioner, varigenom vissa handelspartner får en konkurrensnackdel. Det kan också vara fråga om ett pris som är oskäligt högt i förhållande till en varas ekonomiska värde.

text: 18. De båda företagens avtal är konstruerade på något olika sätt och sträcker sig över olika tidsperioder. För att göra en rättvisande jämförelse mellan de ersättningar som respektive företag har att betala kan ersättningarna beräknas som ett årligt genomsnitt under hela avtalsperioden. De ersättningar som MTG respektive SBS skall betala till Telenor har omförhandlats vid flera tillfällen och såväl MTG som SBS har erhållit rabatter. Av Telenors uppgifter framgår i huvudsak att respektive företags sammanlagda nettoersättningar, beräknade som genomsnitt per år, är i stort sett lika stora. MTG har invänt att Telenors uppgift om MTG:s sammanlagda nettoersättning är felaktig, och har därvid gjort gällande att Telenor fördelat en alltför stor del av den gemensamma rabatten på TV3 Sverige. Den hittillsvarande utredningen i ärendet ger inte stöd för en bedömning att Telenor tillämpat en diskriminerande prissättning gentemot MTG.

text: 19. En oskälig prissättning kan utgöra ett missbruk om priset för en vara inte står i någon rimlig proportion till varans ekonomiska värde. Bedömningen av det ekonomiska värdet torde kunna ske genom en jämförelse med de totala produktionskostnaderna för varan eller med priset på en jämförbar vara. Produktionskostnader kan i vissa fall vara ytterst svåra att bestämma, speciellt för företag med flera verksamheter, som Telenor, där fasta kostnader som kapitalinvestering, forskning och utveckling m.fl. måste fördelas mellan flera verksamheter.

text: 20. De aktuella tjänsternas ekonomiska värde låter sig inte naturligen beräknas utifrån produktionskostnaderna. Verksamheten kännetecknas av hög teknisk nivå, höga fasta kostnader, stora kapitalinvesteringar och hög risk. Forskning och utveckling är grundläggande för verksamhetens fortsatta bedrivande. Beräkningar av produktionskostnaderna skulle utifrån dessa förhållanden i stor utsträckning tvingas bygga på skönsmässiga bedömningar och är därmed förenade med stor osäkerhet. Inga omständigheter pekar mot att andra företag som tillhandahåller transponderkapacitet skulle ta ut ett betydligt lägre pris än Telenor. Förhållandet är snarare det motsatta. Exempelvis framhålls i Komissionens beslut i NSD-ärendet att avgiften för att hyra en transponder på Astra eller Eutelsat blir högre än avgiften för att hyra en nordisk satellittransponder.

text: Slutsats

text: 21. Den hittillsvarande utredningen i ärendet talar såväl för att Telenor inte har någon dominerande ställning, som att företagets prissättning inte kan anses utgöra något missbruk. Det saknas därför skäl att ytterligare utreda de påtalade förfarandena. Det föreligger inte heller tillräckliga skäl att närmare undersöka huruvida avtalet mellan Telenor och MTG om ersättning för den aktuella tjänsten står i strid med

text: 6 §

text: KL.

text: 22. Några ytterligare åtgärder kommer således inte att vidtas i detta ärende.

text: 23. Om Konkurrensverket i visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av Generaldirektören. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Göran Lindeborg. I den slutliga handläggningen har också konkurrensrådet Lennart Meyer deltagit.

text: Ann-Christin Nykvist

text: Göran Lindeborg

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: Företagsförvärv

nyckelord:
Företagsförvärv
Detalj- och dagligvaruhandel

title: Axel Johnson AB m.fl.

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 353/2011 – Axel Johnson AB, Martin Oldmark, Bengt Oldmark, Monika Crafoord och Maria Lindegren (Oldmarks) och Servera R&s AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2011-06-15 (Dnr 353/2011)

text: Konkurrensverket lämnar koncentrationen utan åtgärd.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Europolitan AB

title: Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete - mobiltelefoni

text: Angående ifrågasatt konkurrensbegränsande avtal - mobiltelefoni

text: Europolitan AB har i skrivelse som inkom till Konkurrensverket den 14 april 1999 riktat klagomål mot att det föreligger en muntlig eller skriftlig överenskommelse mellan Telia Mobile AB och Tele1 Europe AB, där Tele1 Europe avstår från att konkurrera med Telia Mobile på det mobila privatkundssegmentet.

text: Konkurrensverket anser att de förhållanden som påtalats är av den art att de bör föranleda en konkurrensrättslig prövning. Verket har därför beslutat att öppna ett särskilt ärende med diarienummer 401/1999 i syfte att närmare utreda huruvida de i skrivelsen påtalade förhållandena står i strid med bestämmelserna i

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas inom ramen för ärendet med diarienummer 354/1999.

text: Ärendet avskrivs.

text: Konkurrensverkets beslut i det av verket initierade ärendet med diarienummer 401/1999 kommer att tillsändas Europolitan AB.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Karreskog. Föredragande har varit Björn Isakson.

text: Göran Karreskog

text: Björn Isakson


motpart: Skrotgården HB

title: Exklusivavtal - skrothantering

text: Er skrivelse angående skrothantering på Gotland

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 2 april 2001 anfört klagomål över att Gotlands kommun ensidigt levererar inkommande skrot till en av Edra konkurrenter. Ni gör även gällande att ekonomiskt ersättning utbetalats genom konstruerade avtal utan förankring i verkligheten.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: För att Konkurrensverket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: KL. Se även bifogade informationsskrift.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Till den del Ert klagomål innefattar oegentligheter eller myndighetsmissbruk kan Justitieombudsmannen (JO) vara rätt instans att vända sig till.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Påstått konkurrensbegränsande samarbete - marknadsdelning vindkraft

text: Påstått konkurrensbegränsande samarbete – marknadsdelning vindkraft

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har anfört att två vindkraftsprojektörer, RES Skandinavien AB samt Eolus Vind AB, har gjort upp om ett geografiskt område, och därmed följande ersättningsnivå, och att detta samarbete skulle kunna utgöra en överträdelse av konkurrensreglerna.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av Göran Karreskog. Föredragande har varit Thomas Sundqvist .

text: Göran Karreskog Thomas Sundqvist

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

title: Påstått konkurrensproblem - uppdragsverksamhet

text: Påstått konkurrensproblem – uppdragsverksamhet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet

text: Ni har i en skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 17 juni 2010 uppgivit att Patent – och registreringsverket (PRV) bedriver uppdragsverksamhet på en konkurrensutsatt marknad.

text: I er skrivelse har ni anfört att PRV använder sig av samma verktyg och handläggare vid genomförande av s.k. PCT– uppdrag, en uppdragstjänst inom PRV:s uppdragsverksamhet, som vid handläggningen av s.k. PCT– ansökan, som faller inom ramen för PRV:s myndighetsutövning.

text: I er skrivelse har ni även uppgivit att en PCT– ansökan som har föregåtts av ett PCT– uppdrag kan rabatteras upp till 100 procent.

text: Ni har vidare angett att kommersiella aktörer nekas köpa tjänster av PRV.

text: Sammantaget har ni framfört att det är svårt att se att konkurrensen inte snedvrids mot bakgrund av det uppgivna.

text: Regelverket

text: Enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen (2008:579)

text: (KL) kan staten, en kommun eller ett landsting förbjudas att i en säljverksamhet tillämpa ett visst förfarande om förfarandet snedvrider eller är ägnat att snedvrida förutsättningarna för en effektiv konkurrens. Motsvarande förbud kan meddelas för ett förfarande som hämmar eller är ägnat att hämma förekomsten av, alternativt utvecklingen av, en effektiv konkurrens. Ett förfarandeförbud får dock inte meddelas för ett förfarande som är försvarbart från allmän synpunkt.

text: 3 kap. 27 §

text: KL föreskriver vidare att en kommun eller ett landsting får förbjudas att bedriva en viss säljverksamhet om övriga förutsättningar i bestämmelsen är uppfyllda. En sådan verksamhet får dock inte förbjudas om den är förenlig med lag. Eftersom ärendet gäller en statlig verksamhet kan denna regel inte tillämpas utan ett angripbart förfarande måste identifieras om ett ingripande ska kunna ske.

text: I proposition 2008/09:231, Offentlig säljverksamhet på marknaden m.m., anges det att en grundförutsättning för tillämpningen av

text: 3 kap. 27 §

text: KL är förekomsten av, eller fara för, negativa effekter för konkurrensen. Bestämmelsen tar sikte på konkurrensbegränsningen som sådan, d.v.s. effekten. Den fråga som ska besvaras vid en prövning i det enskilda fallet är om beteendet skadar drivkrafterna till konkurrens samt själva mekanismerna på marknadsplatsen. Bestämmelsen omfattar såväl situationer där det inte råder konkurrens på så lika villkor som möjligt som fall där privata alternativ faller bort till följd av den offentliga aktörens beteende.

text: I propositionen framgår det att en blandning av myndighetsutövning och affärsverksamhet får anses hämma förekomsten av en effektiv konkurrens. Även förfaranden som innebär diskriminering eller som är selektiva utgör två typexempel på förfaranden som bör anses kunna snedvrida eller hämma förutsättningarna för en effektiv konkurrens.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Med anledning av er skrivelse inledde Konkurrensverket en förstudie i slutet på juni månad. Förstudien vidtogs för att undersöka förutsättningarna för att närmare utreda, och i sak pröva, de företeelser som ni har uppgivit i förhållande till

text: 3 kap. 27 §

text: KL. Inom ramen för förstudien har PRV tillskrivits och beretts tillfälle att yttra sig avseende er skrivelse.

text: Inledningsvis bör det konstateras att verksamhetsförbudet i

text: 3 kap. 27 §

text: KL enbart omfattar säljverksamhet som bedrivs av en kommun eller ett landsting. Verksamhetsförbudet i

text: 3 kap. 27 §

text: KL kan således inte riktas mot en säljverksamhet som bedrivs av en statlig myndighet.

text: I er skrivelse har ni fäst särskild vikt vid den tjänst som PRV har lanserat under namnet PCT – uppdrag. PRV har uppgivit att verket erbjuder PCT – uppdrag efter kunders efterfrågan på kvalificerade granskningsrapporter. PRV har vidare anfört att PCT– uppdrag omfattar mindre än en procent av PRV:s totala omsättning för uppdragsverksamhet.

text: Sammanblandning av myndighetsutövning och uppdragsverksamhet

text: PRV har vitsordat er uppgift om att samma patentingenjörer tas i anspråk för nyhetsgranskningar oavsett om granskningen utförs inom ramen för PRV:s myndighetsutövning eller verkets uppdragsverksamhet. I praktiken har detta dock inte varit aktuellt än så länge. PRV har emellertid uppgivit att verket eftersträvar kvalitet och effektivitet i verkets handläggning och att detta mål kan uppnås genom att nyttja samma handläggare för relaterade ansökningar.

text: PRV har även angivit att verkets uppdragsverksamhet är helt självbärande samt att strikt interndebitering tillämpas för granskningsresurser som tas i anspråk från PRV:s patentavdelning för genomförande av undersökningar inom verkets uppdragsverksamhet. PRV menar att det således inte förekommer någon subventionering av verkets myndighetsutövning och uppdragsverksamhet.

text: Avgiftsnedsättningen

text: Vad avser den ifrågasatta rabatten, kan följande uppges. Enligt

text: 38 § patentlagen (1967:837)

text: är en internationell patentansökan en ansökan som görs enligt Patent Coorporation Treaty (PCT), därav benämningen PCT– ansökan. PCT anger ramen för hur handläggningen av en PCT– ansökan ska genomföras. I

text: 29 § patentlagen

text: framgår PRV:s roll som mottagande myndighet för PCT – ansökan.

text: Art. 15 PCT föreskriver att en internationell nyhetsgranskning är obligatorisk vid handläggning av en PCT– ansökan. Art. 16 PCT stadgar att en sådan granskning ska utföras av en s.k. International Searching Authority (ISA). Regel 36 i tillämpningsföreskrifterna till PCT föreskriver att en myndighet måste förfoga över minst 100 anställda med tillräckliga kvalifikationer för att kunna klassificeras som en ISA. PRV är en ISA i PCT:s bemärkelse enligt

text: 1 § förordning (2007:111)

text: med instruktion för PRV.

text: Regel 41.1 i tillämpningsföreskrifterna till PCT stadgar att om en sökande så begär ska en ISA vid genomförande av en internationell granskning beakta resultatet från en tidigare granskning som har företagits av samma ISA. Detta gäller enbart i den mån det är möjligt. Även resultat från en granskning som har genomförts av en annan ISA eller någon annan nationell patentmyndighet får beaktas. Med en tidigare genomförd granskning avses en ”international, international-type or national search”, regel 4.12 i tillämpningsföreskrifterna till PCT.

text: Regel 16.3 i tillämpningsföreskrifterna till PCT föreskriver att om en ISA vid fullgörandet av en PCT– ansökan beaktar en tidigare gjord granskning, ska myndigheten återbetala det sökanden har erlagt för sökningsavgiften. PRV har anfört att det är i enlighet med dessa bestämmelser som verket har utfärdat regler om avgiftsrabatter.

text: Möjligheten till att rabattera en internationell nyhetsgranskning uppges vidare vara begränsad till de fall som återges i tillämpningsföreskrifterna till PCT.

text: Enligt uppgifter från PRV har inga av de kunder som använder sig av PCT-uppdrag sedermera valt att gå vidare med en PCT – ansökan hos PRV.

text: Vägran att tillhandahålla tjänster

text: Slutligen ställer sig PRV frågande till er uppgift om att kommersiella aktörer nekas köpa tjänster av verket. PRV har uppgivit att verkets uppdragsverksamhet står öppen för samtliga kunder och på lika villkor. I avsaknad av uppgifter i ärendet om vilka företag som skulle vara drabbade och i vilka sammanhang, har frågan inte kunnat utredas vidare.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Mot bakgrund av den reglering som finns på området och med beaktande av de omständigheter som har framkommit, finner Konkurrensverket inte skäl för att i sak pröva de förhållanden som ni tar upp. Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om verksamheten eller förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad. En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen. En talan om förbud för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: väcks vid Stockholms tingsrätt. _____________________________ Detta beslut har fattats av avdelningschef Johan Hedelin. Föredragande har varit Rinel Patel.


title: Påstått konkurrensbegränsande samarbete

text: Påstått konkurrensbegränsande samarbete

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har vid möte den 28 maj 2012 informerat Konkurrensverket om misstankar rörande otillåtet informationsutbyte, anbudssamverkan och/eller marknadsuppdelning i samband med ett antal regionala upphandlingar av golventreprenader. Ni har vidare informerat Konkurrensverket om att en rikstäckande entreprenadkedja, som ägs av golv- och plattsättningsföretag, skulle kunna vara inblandad.

text: Konkurrensverket har utrett marknadsförhållanden och omständigheter kring respektive upphandling genom kontakter med ett flertal ansvariga inköpare inom Skanska. Konkurrensverket har vidare tagit del av förfrågningar, anbud, kalkyler och avtal rörande aktuella upphandlingar.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas ytterligare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket bl.a. in hur allvarligt problemet eller företeelsen är samt Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och slutligt bevisa en överträdelse.

text: När Konkurrensverket har granskat de påstådda överträdelserna har verket inte funnit tillräckliga bevis för att motivera ytterligare utredningsåtgärder.

text: Mot denna bakgrund kommer Konkurrensverket inte att ytterligare utreda de förhållanden som ni tar upp.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfaranden i strid mot konkurrensreglerna förekommit i aktuella upphandlingar. -20 -072 1 02 , 08-24 55 43 .3 v1 , 4 00 KKV1

text: Hur ni kan gå vidare

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen. _____________________________ Detta beslut har fattats av stf generaldirektören. Föredragande har varit Maria Bernhardsson.


arendetyp: 3.2.2 Misstänkt missbruk av dominerande ställning

motpart: Bokwall Rislund Advokatbyrå

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning – krav vid upplåtande av licens för vidaresändning av TV

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet

text: TV4 AB (TV4) och CMore Entertainment AB (CMore) har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 23 maj 2016 gjort gällande att Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå u.p.a. (Stim) och Copyswede ek. för. (Copyswede) har överträtt förbudet mot missbruk av dominerande ställning

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL. Det påstådda missbruket består i att Stim och Copyswede har villkorat upplåtande av vidaresändningslicens för en tjänst (CMores vidaresändning av TV4s linjära kanaler), med att TV4 och CMore först ingår avtal med STIM avseende en annan tjänst (icke-linjära musikrättigheter i företagens respektive SVOD-tjänster, dvs. Subscriptional Video on Demand), där avgiftsnivån är tvistig.

text: TV4 och CMore har begärt att Konkurrensverket ska ålägga Stim och Copyswede att upphöra med den påstådda överträdelsen. TV4 och CMore har vidare anfört att det föreligger fara i dröjsmål om de måste invänta en fullständig utredning från Konkurrensverket. Av denna anledning har TV4 och CMore begärt att Konkurrensverket senast den 8 juni 2016 enligt

text: 3 kap. 3 §

text: KL ska ålägga Stim och Copyswede att upphöra med den påstådda överträdelsen till dess att frågan slutligt avgjorts.

text: Företagen och organisationerna

text: I Bonnier AB:s koncern ingår ett flertal aktörer inom media. TV4 utgör ett av Bonnier AB:s dotterbolag och tillhandahåller linjära TV-sändningar genom ett flertal TV-kanaler och även program som kan ses ”on demand” genom den reklamfinansierade tjänsten TV 4 Play (s.k. Advertising Video on Demand, AVOD) och prenumerationstjänsten TV4 Play Premium (Subscriptional Video on

text: Demand, SVOD). TV4:s systerbolag, CMore, tillhandahåller ett stort antal linjära TV-kanaler och ett SVOD-bibliotek via olika distributionsplattformar inklusive genom ”streaming online” under varumärket CMore.

text: Copyswede är en ekonomisk förening som ägs av fjorton medlemsorganisationer, däribland Stim. Medlemsorganisationerna utgörs av organisationer som företräder upphovsmän för olika typer av rättigheter. Copyswede licensierar bl.a. vidaresändning av TV- och radioprogram i en rad olika medier för sina medlemsorganisationers räkning. Genom Copyswede kan en aktör erhålla en heltäckande licens för att vidaresända TV-program.

text: Stim är en ekonomisk förening som företräder musikskapare och musikförlag i Sverige och även ett flertal andra länder genom samarbetsavtal med upphovsrättsorganisationer runt om i världen.

text: Företagens och organisationernas påståenden

text: Den 8 juni 2016 inleds EM i fotboll. De svenska TV-rättigheterna till detta evenemang innehas av SVT och TV4 som båda kommer att tillhandahålla linjära (dvs. tablålagda) sändningar från dessa matcher i sina respektive kanaler.

text: TV4 och CMore har under lång tid förhandlat med Stim för att fastställa villkor för licens för det nyttjande av upphovsrättsligt skyddade musikrättigheter som sker genom TV4:s SVOD-tjänst TV4 Play Premium och motsvarande tjänst som tillhandahålls av CMore.

text: TV4 har gentemot Stim klarerat samtliga rättigheter för sina linjära TVsändningar. Avtal avseende dessa rättigheter tecknades år 2010 och löper tills vidare med 6 månaders uppsägningstid. Därmed är samtliga de rättigheter som ingår i de kanaler som CMore avser att vidaresända klarerade av TV4 vad gäller det primära nyttjandet som sker vid sändning i TV4:s linjära kanaler.

text: Det innehåll från TV4 som CMore ska vidaresända omfattar enbart TV4s linjära kanaler. De rättigheter som nyttjas på dessa kanaler är fullt klarerade med Stim. Enda skälet till att Stim vägrar TV4 en licens för CMores vidaresändning är att TV4/CMore inte har accepterat Stims tvistiga licensvillkor för en helt annan tjänst, nämligen SVOD.

text: Stim

text: Stim bestrider påståendena i klagomålet. Stim har inte nekat Copyswede att upplåta licens till TV4 och/eller CMore för CMores vidaresändning av TV4:s linjära kanaler om inte TV4 och CMore först ingår avtal med Stim rörande tvistiga nivåer för utnyttjande av ickelinjära musikrättigheter i företagens respektive SVOD-tjänster.

text: Det är inte korrekt att en licens för vidaresändning av TV4:s linjära sändningar avser helt andra rättigheter än de rättigheter som nyttjas av TV4/CMore genom tillhandahållande av SVOD. Inom en SVOD-tjänst är det vanligt förekommande att den inkluderar nyttjande såväl simultant (vidaresändning) som ”on demand” (på begäran). De pågående förhandlingarna mellan Stim och TV4/CMore för musikrättigheter avseende SVOD innefattar, utöver t.ex. on-demand-förfoganden, även simulcasting (vidaresändning) av linjär TV.

text: Även om Stim hade uppställt ett sådant villkor som påstås i ärendet, vilket Stim inte har, skulle villkoret inte utgöra ett oskäligt avtalsvillkor i strid med

text: 2 kap. 7 §

text: KL.

text: Copyswede

text: Copyswede har inte villkorat en licens till TV4 och/eller CMore på sätt som påstås i klagomålet.

text: Hemställan om avskrivning

text: Efter att Konkurrensverket meddelat TV4 och CMore Konkurrensverkets preliminära bedömning och fortsatta arbetsinriktning i ärendet, har TV4 och CMore i skrivelse den 2 juni 2016 hemställt att Konkurrensverket omedelbart avskriver ärendet. Syftet med hemställan är att begränsa klagandenas rättsförlust och möjliggöra att med stöd av

text: 3 kap. 2 §

text: KL inleda en särskild talan i Marknadsdomstolen.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in förfarandets förmåga att skada konkurrensen och konsumenterna, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande, om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera, och om det finns förutsättningar att med stöd av konkurrensreglerna effektivt utreda och ingripa mot problemet. När det gäller misstänkt missbruk av dominerande ställning prioriterar Konkurrensverket förfaranden som har förmågan att utestänga företag som kan utöva ett effektivt konkurrenstryck i något marknadsled.

text: Mot bakgrund av vad som har framkommit i ärendet finns inte tillräckliga skäl för Konkurrensverket att prioritera en fortsatt utredning av det påtalade förfarandet. Därmed saknas även skäl att pröva om villkoren enligt

text: 3 kap. 3 §

text: KL för interimistiskt åläggande är uppfyllda. Ärendet avskrivs därför från vidare handläggning.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL. De företag som berörs av förfarandet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL. Särskild talan om förbud mot missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL väcks genom ansökan om stämning vid Marknadsdomstolen. _____________________________ Detta beslut har fattats av avdelningschefen Hanna Witt. Föredragande har varit konkurrensrådet Erik Westerström.


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Stockholms kommun

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Tillsyn gällande Arbetsmarknadsnämnden i Stockholms kommun avseende upphandling av kommunal vuxenutbildning

text: Beslut om upphandlingsskadeavgift – anskaffning av kommunal vuxenutbildning

text: Konkurrensverket konstaterar att Arbetsmarknadsnämnden i Stockholms kommun har agerat i strid med

text: 19 kap. 6 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att den 13 mars 2024 ingå ett avtal avseende kommunal vuxenutbildning utan föregående annonsering, trots att förutsättningarna för detta saknats. Arbetsmarknadsnämnden i Stockholms kommun har därmed genomfört en otillåten direktupphandling.

text: Konkurrensverket beslutar att Arbetsmarknadsnämnden i Stockholms kommun ska betala en upphandlingsskadeavgift enligt 21 kap. 7 § lagen om offentlig upphandling på 800 000 (åttahundra tusen) kronor.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Ärendet inleddes efter att Konkurrensverket i sin omvärldsbevakning uppmärksammat att Arbetsmarknadsnämnden i Stockholms kommun (Arbetsmarknadsnämnden) i mars 2024 direktupphandlat kommunal vuxenutbildning (komvux) inom VVS och fastighet av Movant AB (Leverantören) mot bakgrund av att den tidigare leverantören Lernia Utbildning Aktiebolag (Lernia) meddelade att de skulle lägga ned sin verksamhet i Stockholmsregionen till sommaren 2024. Med anledning av uppgifterna startade Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Arbetsmarknadsnämnden i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda om anskaffningen genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Konkurrensverket redogör inledningsvis för de omständigheter som har lagts till grund för bedömningen och därefter för frågan om upphandlingsskadeavgift.

text: Bakgrund och omständigheter

text: Arbetsmarknadsnämnden tillämpade ett ramavtal för komvux inom VVS och fastighet med Lernia som sträckte sig mellan den 1 juli 2020–30 juni 2024. I november 2023 annonserade Arbetsmarknadsnämnden en upphandling av komvux. Upphandlingen var uppdelad i flera avtalsområden inom komvux, däribland VVS och fastighet. Upphandlingen genomfördes till ett fast pris om 76 kronor per kurspoäng för VVS och fastighet. När anbudstiden löpte ut i januari 2024 hade inga anbud för avtalsområde VVS och fastighet inkommit. Upphandlingen avbröts därför den 26 januari 2024.

text: Den 23 januari 2024 fick Arbetsmarknadsnämnden besked om att Lernia beslutat att lägga ned sin komvuxverksamhet i Stockholmsregionen, vilket skulle ske i samband med att ramavtalet med Arbetsmarknadsnämnden löpte ut den 30 juni 2024. Lernia uttryckte samtidigt ett önskemål om att nämnden inte skulle avropa utbildningarna med planerad kursstart i mars 2024. Mot denna bakgrund beslutade nämnden den 25 januari 2024 att inte avropa utbildningsstarten i mars 2024 från Lernia.

text: Då Arbetsmarknadsnämnden agerat i enlighet med Lernias önskan, behövde nämnden en ny utbildningssamordnare avseende komvux inom VVS och fastighet. Mot denna bakgrund ingick nämnden ett avtal (Avtalet) med Leverantören genom en direktupphandling. Direktupphandlingen påbörjades den 21 februari 2024. Avtalet ingicks den 13 mars 2024 och gällde fram till den 31 december 2024. Avtalet möjliggjorde kursstart den 18 mars 2024. Elever som hade pågående utbildning hos Lernia fortsatte sina utbildningar hos bolaget avtalstiden ut. Behovet av en ny utbildningssamordnare var primärt hänförligt till planerade kursstarter framåt i tiden. Vid avtalstidens slut övergick de elever som inte hade avslutat sina studier till nya utbildningssamordnare.

text: Av Avtalet framgår att ersättningen till leverantören uppgick till 95 kronor per kurspoäng. Avtalet omfattade upp till 150 helårsplatser. En helårsplats motsvarar 800 kurspoäng.

text: Den 12 juni 2024 annonserade Arbetsmarknadsnämnden en ny upphandling avseende komvux inom VVS och fastighet där ramavtal ingicks med en helt ny leverantör och med Leverantören. Den nya leverantören är en gymnasieskola som vid tiden för direktupphandlingen inte tillhandahöll komvux inom VVS och fastighet, men som skulle starta komvux inom VVS i oktober 2024. Avtal ingicks med den nya leverantören den 12 juli 2024 och med Leverantören den 22 augusti 2024.

text: Vad Arbetsmarknadsnämnden har anfört

text: Arbetsmarknadsnämnden har sammanfattningsvis anfört bland annat följande under utredningen.

text: Arbetsmarknadsnämnden har gjort en noggrann och väl underbyggd analys av situationen och gjort en avvägning med beaktande av upphandlingslagstiftningen och de förpliktelser som följer för nämnden enligt skolrättsliga bestämmelser. Arbetsmarknadsnämndens beslut att inte

text: avropa utbildningsstart från Lernia i mars 2024 togs utifrån ett elevperspektiv och erfarenhet från liknande situationer.

text: Direktupphandlingen gjordes för att täcka det akuta behov som Arbetsmarknadsnämnden hade av utbildningsplatser på kurser inom VVS och fastighet för de elever som både hade en pågående utbildning hos Lernia och nya elever för kommande kursstart. Även omständigheten att inga anbud inkom i den tidigare annonserade upphandlingen som avbröts låg till grund för att direktupphandla Avtalet.

text: Det har varit möjligt att ingå Avtalet utan föregående annonsering med hänsyn till tre olika alternativa rättsliga grunder.

text: Upphandlingens värde understiger direktupphandlingsgränsen

text: Den upphandlade tjänsten, komvuxutbildning inom VVS och fastighet, utgör en sådan tjänst som omfattas av bilaga 2 till lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU). Då värdet av upphandlingen av Avtalet beräknades till 5 738 800 kronor och därmed understiger tillämplig direktupphandlingsgräns har direktupphandling enligt

text: 19 a kap. 2 §

text: LOU kunnat tillämpas. Att beräkningen av upphandlingens värde var korrekt stöds av att den faktiska utbetalningen till leverantören under avtalsperioden uppgick till 3 962 898 kronor, vilket är lägre än det uppskattade värdet.

text: Upphandlingens värde är baserad på en uppskattning av antalet elever och hur många kurspoäng dessa förväntades läsa under avtalstiden. För upphandlingen är endast direktupphandlingsgränsen gällande som takvolym, med en tydlig reservation om att det inte finns någon garanti för volymen på avropen. I det aktuella upphandlingsdokumentet framgår även en takvolym om 150 helårsplatser, vilket är ett mått som fanns med i upphandlingsdokumenten från den tidigare avbrutna upphandlingen.

text: I den nu aktuella upphandlingen är 150 helårsplatser däremot missvisande att använda som takvolym då avtalstiden är begränsad till under ett år. Om värdet på Avtalet skulle beräknas baserat på att samtliga 150 helårsplatser

text: avropas skulle det resultera i att värdet på Avtalet uppgår till 11 400 000 kronor. Den i Avtalet angivna takvolymen om 150 helårsplatser kan emellertid inte tillmätas självständig betydelse och är missvisande att använda för beräkning av Avtalets värde eftersom avtalstiden är begränsad till under ett år. Det har heller inte varit nämndens avsikt att avropa alla helårsplatser eller funnits någon garanti för avropen.

text: Undantaget för synnerlig brådska var tillämpligt

text: Vid tidpunkten för ingåendet av Avtalet förelåg synnerlig brådska enligt

text: 19 a kap. 5 § första stycket 1

text: LOU. Arbetsmarknadsnämnden kunde inte förutse att Lernia i januari 2024 skulle meddela sin nedläggning och den berodde heller inte på nämnden. Kommunen är huvudman för komvux i Stockholm och har ett lagreglerat ansvar att tillhandahålla komvux, vilket innefattar en skyldighet att antagna elever får avsluta de utbildningar som de har antagits till. Nämnden var med anledning av Lernias nedläggning tvungen att upphandla nya utbildningsplatser som kunde vara tillgängliga med kort varsel för att kunna tillhandahålla komvux inom VVS och fastighet under 2024. Anskaffningen var mot denna bakgrund absolut nödvändig. Det fanns inte tid för ett påskyndat förfarande med beaktande av behovet av en omedelbar lösning för elever från kommande kursstarter.

text: Undantaget för tekniska skäl var tillämpligt

text: Även

text: 19 a kap. 5 § första stycket 2

text: LOU, med hänvisning till

text: 6 kap. 14 § första stycket 2

text: LOU avseende undantaget för tekniska skäl, har varit tillämpligt. I den annonserade upphandlingen som avbröts inkom inga anbud inom avtalsområdet VVS och fastighet. I både den upphandlingen och i den aktuella direktupphandlingen var det ett krav att leverantörens utbildningslokaler skulle vara placerade i Stockholms stad. Bara Leverantören var möjlig utbildningssamordnare av komvux inom VVS och fastighet inom Stockholms stads kommunområde eftersom ingen annan leverantör hade utbildningslokaler inom Stockholms stads gränser. Leverantören var också den enda som hade lokaler och lärare tillgängliga för att med så kort varsel kunna ta emot eleverna. Utbildningar inom VVS omfattas av krav enligt skollagstiftningen, särskilt avseende lokaler,

text: utrustning och behörig personal. Arbetsmarknadsnämnden har även tidigare haft avtal med Leverantören och hade därmed god insyn i och kännedom om dennes verksamhet. Avrop från det gällande avtalet med Lernia utgjorde inte ett ändamålsenligt alternativ och det fanns en påtaglig risk att en ny leverantör inte skulle kunna överta samtliga elever i tid.

text: Arbetsmarknadsnämnden besitter en mycket god marknadskännedom avseende vuxenutbildning. Nämndens erfarenhet visar att det finns betydande svårigheter för utländska aktörer att snabbt etablera sig på denna marknad i Sverige. Nämndens annonserade upphandling under våren 2024 resulterade inte heller i någon tillströmning av leverantörer.

text: Vidare genomförde Arbetsmarknadsnämnden en marknadsanalys inför direktupphandlingen, vilken låg till grund för slutsatsen att genomföra direktupphandlingen. Marknadsanalysen omfattade företag som bedriver vuxenutbildning inom VVS och/eller fastighet i Stockholmsregionen. Av marknadsanalysen framgår att vid tidpunkten för direktupphandlingen var Leverantören den enda leverantör på marknaden som kunde tillhandahålla tjänsten enligt de i upphandlingen ställda kraven. Det förelåg alltså ingen faktisk konkurrenssituation på marknaden.

text: Vid fastställande av upphandlingsskadeavgiften ska hänsyn tas till att Arbetsmarknadsnämnden haft det komplexa bakomliggande skolrättsliga regelverket att förhålla sig till, att Avtalet rör en samhällsviktig funktion och att de faktiska utbetalningarna var lägre än det uppskattade värdet.

text: Bedömning

text: Tillämplig lag och upphandlande myndighet

text: LOU gäller för upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: Med upphandlande myndighet avses en statlig eller kommunal myndighet. Med myndighet jämställs offentligt styrt organ.

text: Ett kontrakt är ett skriftligt avtal med ekonomiska villkor som ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera leverantörer och som avser till exempel tillhandahållande av tjänster. Med ramavtal avses ett avtal som ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera leverantörer i syfte att fastställa villkoren i kontrakt som senare ska tilldelas under en given tidsperiod.

text: Avtalet mellan Arbetsmarknadsnämnden och Leverantören ingicks den 13 mars 2024. Avtalet omfattar komvux inom VVS och fastighet och är giltigt från parternas undertecknande till och med den 31 december 2024. Vid avrop från Avtalet åtar sig Leverantören att bereda studieplats.

text: Genom Avtalet uppstår rättsligt bindande skyldigheter av ömsesidigt bindande karaktär bestående i bland annat att Leverantören ska tillhandahålla komvux till Stockholms kommuns elever inom VVS och fastighet. Arbetsmarknadsnämnden är i sin tur skyldig att utge ersättning för prestationen. Avtalet är ett ramavtal eftersom det fastställer villkoren för kommande kontrakt genom avrop.

text: Konkurrensverket bedömer sammanfattningsvis att Avtalet omfattas av LOU:s tillämpningsområde.

text: Arbetsmarknadsnämnden har under utredningen uppgett att upphandlande myndighet är Arbetsmarknadsnämnden. Konkurrensverket finner inte anledning att ifrågasätta detta. Arbetsmarknadsnämnden är alltså den upphandlande myndigheten i den aktuella upphandlingen.

text: Upphandlingens karaktär

text: Arbetsmarknadsnämnden har anfört att Avtalet innefattar en sådan tjänst som anges i bilaga 2 till LOU.

text: I bilaga 2 till LOU anges sociala tjänster och andra särskilda tjänster vilka ska upphandlas enligt

text: 19 kap.

text: LOU om upphandlingens värde överstiger tröskelvärdet och enligt

text: 19 a kap.

text: LOU om värdet på upphandlingen

text: understiger tröskelvärdet. Konkurrensverket noterar att bilaga 2 till LOU bland annat innehåller CPV-koder för flera typer av undervisnings- och utbildningstjänster. Konkurrensverket instämmer därför i Arbetsmarknadsnämndens bedömning.

text: Konkurrensverket bedömer sammanfattningsvis att föremålet för upphandlingen utgör en så kallad bilaga 2-tjänst.

text: Upphandlingens värde

text: Värdet av en upphandling är det totala belopp som, enligt den upphandlande myndighetens uppskattning, ska betalas enligt de varukontrakt, tjänstekontrakt eller byggentreprenadkontrakt som ingår i upphandlingen. När värdet bestäms ska options- och förlängningsklausuler som anges i något av upphandlingsdokumenten inbegripas som om de hade utnyttjats. Vidare ska de premier och ersättningar som den upphandlande myndigheten planerar att betala till anbudssökande eller anbudsgivare räknas in i värdet. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt.

text: Uppskattningen av en upphandlings värde ska avse värdet vid den tidpunkt då anbudsinfordran skickas ut eller, om en sådan inte krävs, vid den tidpunkt då den upphandlande myndigheten påbörjar upphandlingsförfarandet.

text: Avtalet utgör ett ramavtal. Värdet av upphandlingen ska uppskattas till det högsta sammanlagda värdet av samtliga kontrakt som planeras inom ramen för ramavtalet under löptiden.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Som framgår av ovan bedömer Konkurrensverket att Avtalet omfattas av LOU:s tillämpningsområde. Ingåendet av Avtalet har inte föregåtts av någon annonserad upphandling. Upphandlingsföremålet är en tjänst som omfattas av bilaga 2 till LOU. Med anledning av detta måste bedömas huruvida det med hänsyn till upphandlingens värde har varit tillåtet att ingå Avtalet utan att först genomföra en annonserad upphandling enligt

text: 19 kap.

text: LOU.

text: Som redogjorts för ovan i punkt 12 bedömer Arbetsmarknadsnämnden att upphandlingens värde uppgår till 5 738 000 kronor. Konkurrensverket delar inte den bedömningen av följande skäl.

text: Värdet på en upphandling ska uppskattas baserat på den största möjliga omfattningen av upphandlingen. Av Avtalets avsnitt 4 framgår att Avtalet omfattar upp till 150 helårsplatser. Av Avtalets avsnitt 6 ”Avrop” framgår vidare att avrop kan göras upp till 150 helårsplatser och när angiven gräns är nådd kan ”ytterligare avrop göras av beställaren på detta avtal om detta är förenligt med LOU samt att erforderliga beslut fattats och kostnadstäckning finns”. Vidare framgår av det aktuella upphandlingsdokumentet att elev som påbörjat kurs hos Leverantören ska kunna slutföra sin kurs även efter avtalstidens slut samt att Avtalet fortsätter att gälla i tillämpliga delar till dess påbörjad kurs slutförts.

text: Mot denna bakgrund bedömer Konkurrensverket att Arbetsmarknadsnämnden har kunnat nyttja en avropsbar volym om upp till 150 helårsplatser. Avrop har kunnat ske under hela avtalstiden, vilka kunnat fortsätta löpa efter att avtalstiden löpt ut. Konkurrensverket bedömer därför att den största möjliga omfattningen av upphandlingen är 150 helårsplatser, vilket upphandlingens värde ska baseras på. Arbetsmarknadsnämndens påstående om att den inte haft för avsikt att avropa alla helårsplatser ändrar inte detta.

text: Ersättningen enligt Avtalet uppgår till 95 kronor per kurspoäng. Arbetsmarknadsnämnden har angivit att en helårsplats motsvarar 800 kurspoäng och att om samtliga 150 helårsplatser skulle avropas skulle det totala värdet på upphandlingen av Avtalet uppgå till 11 400 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Konkurrensverket delar den uppfattningen ((95x 800) x 150) = 11 400 000).

text: Konkurrensverket har noterat att det under avsnitt 1.7.2 Takvolymer i det aktuella upphandlingsdokumentet framgår att nämnden har ett behov av 150 helårsplatser och att avrop kan göras upp till direktupphandlingsgränsen för bilaga 2-tjänster, vilket är ett lägre belopp än värdet av 150 helårsplatser enligt priserna i Avtalet. I Avtalet anges dock bara takvolymen 150 helårsplatser. Upphandlingsdokumentets angivelse om takvolym, som

text: lämnades innan Leverantörens anbudspriser var kända, har alltså ersatts i Avtalet. Konkurrensverket konstaterar även att Avtalet har företräde framför upphandlingsdokumentet vid händelse av konflikt. Upphandlingsdokumentets hänvisning till direktupphandlingsgränsen påverkar alltså inte bedömningen av upphandlingens värde.

text: Konkurrensverket erinrar om utgångspunkten att uppskattningen av en upphandlings värde ska avse värdet vid den tidpunkt då den upphandlande myndigheten påbörjar upphandlingsförfarandet. Arbetsmarknadsnämndens uppgift om det faktiska värdet av inköpen från Avtalet, som gjordes efter värdetidpunkten, saknar betydelse.

text: Mot denna bakgrund bedömer Konkurrensverket att värdet på upphandlingen uppgår till 11 400 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Arbetsmarknadsnämnden skulle ha annonserat upphandlingen

text: Tröskelvärdet och direktupphandlingsgränsen

text: Upphandlingar som omfattas av LOU:s tillämpningsområde ska som huvudregel annonseras, så att alla potentiella leverantörer får samma förutsättningar att lämna anbud i upphandlingar.

text: För en upphandling av en tjänst av sådant slag som anges i bilaga 2 till LOU gäller

text: 19 kap.

text: LOU. När upphandlingen avser en tjänst av sådant slag som anges i bilaga 2 till LOU får direktupphandling användas om upphandlingens värde beräknas understiga det tröskelvärde som avses i

text: 5 kap. 1 §

text: LOU.

text: Tillämpligt tröskelvärde för upphandlingen är tröskelvärdet för sociala tjänster och andra särskilda tjänster som tilldelas av upphandlande myndigheter som inte är centralt upphandlande myndigheter, vilket 2024 uppgick till 8 109 450 kronor. Direktupphandlingsgränsen för upphandlingen är densamma som tröskelvärdet.

text: Konkurrensverket har, som ovan framgår av punkten 37, bedömt att värdet på upphandlingen uppgår till 11 400 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Upphandlingens värde överstiger därmed tröskelvärdet för upphandling av

text: tjänster som anges i bilaga 2 till LOU. Det har således inte funnits möjlighet att avstå från annonsering med hänsyn till upphandlingens värde.

text: Undantag från annonseringsskyldigheten

text: Huvudregeln är att avtal ska annonseras. Som framgår ovan bedömer Konkurrensverket att värdet av upphandlingen överstiger direktupphandlingsgränsen och tröskelvärdet. För att det i denna situation ska ha varit tillåtet att ingå Avtalet utan att först genomföra en annonserad upphandling krävs att något av undantagen från skyldigheten att annonsera upphandlingar i

text: 19 a kap.

text: LOU har varit tillämpligt. Undantagen ska tolkas restriktivt.

text: Arbetsmarknadsnämnden har, som ovan återgivits, åberopat undantagen för synnerlig brådska enligt

text: 19 a kap. 5 § första stycket 1

text: LOU och för tekniska skäl enligt

text: 19 a kap. 5 § första stycket 2

text: LOU.

text: Undantaget för synnerlig brådska

text: En upphandlande myndighet får tillämpa direktupphandling vid synnerlig brådska om det på grund av synnerlig brådska, som beror på omständigheter som varken kan tillskrivas eller har kunnat förutses av den upphandlande myndigheten, inte är möjligt att genomföra upphandlingen enligt

text: 19 kap.

text: LOU och anskaffningen är absolut nödvändig. Slutligen får direktupphandling enligt bestämmelsen endast användas om värdet av upphandlingen beräknas understiga det tröskelvärde som avses i 5 kap. 1 eller 2 § LOU eller om upphandlingen avser en tjänst av sådant slag som omfattas av bilaga 2 till LOU.

text: Det ställs höga krav på den upphandlande myndighetens planering och organisation för att undantaget för synnerlig brådska ska kunna tillämpas. Bestämmelsen får endast användas under mycket exceptionella omständigheter. De omständigheter som föranleder brådskan får inte till

text: någon del bero på den upphandlande myndighetens agerande. Att en omständighet inte har kunnat förutses av den upphandlande myndigheten innebär att den omständighet som föranlett brådskan närmast har karaktären av force majeure.

text: Det krävs att det föreligger ett orsakssamband mellan brådskan att anskaffa en viss tjänst och den omständighet som läggs till grund för tillämpningen av undantaget. Undantaget ska tolkas restriktivt och det är den upphandlande myndigheten som måste visa att alla villkor i undantagsbestämmelsen är uppfyllda.

text: Undantaget för synnerlig brådska har inte varit tillämpligt

text: Arbetsmarknadsnämnden har anfört att den omständighet att en leverantör lägger ned sin verksamhet är en händelse som inte var möjlig för nämnden att förutse.

text: Konkurrensverket bedömer att de omständigheter som har föranlett den uppkomna brådskan är hänförliga till att Arbetsmarknadsnämnden beslutade att inte avropa planerad kursstart i mars 2024 från det befintliga ramavtalet med Lernia. Arbetsmarknadsnämndens beslut togs efter det att bolaget önskat att inte ta emot fler elever. Nämnden hade därmed handlingsutrymme att antingen godta Lernias önskemål eller kräva fullgörande av de skyldigheter som bolaget åtagit sig genom ramavtalet. Konkurrensverket anser att Arbetsmarknadsnämndens beslut att inte avropa kursstart med start i mars 2024 innebär att brådskan att få fram ett nytt avtal för kursstarten är direkt hänförlig till Arbetsmarknadsnämndens agerande. Konkurrensverket anser vidare att Arbetsmarknadsnämnden mot denna bakgrund kunnat förutse den uppkomna brådskan.

text: Brådskan att ingå Avtalet är vidare också hänförlig till Arbetsmarknadsnämndens agerande eftersom Arbetsmarknadsnämnden haft tid att genomföra ett annonserat förfarande enligt

text: 19 kap.

text: LOU men valt att inte genomföra en sådan. Detta utvecklas nedan.

text: Omständigheten att Arbetsmarknadsnämnden, utifrån elevperspektivet och kontinuitetsperspektiv, beslutade att inte avropa planerad kursstart i mars 2024 anser Konkurrensverket inte ger stöd för undantag från annonseringsskyldigheten i LOU. Arbetsmarknadsnämnden har aktivt tagit

text: ett beslut att inte nyttja befintligt ramavtal. Enligt vad som framkommit under utredningen var Lernias önskan just ett önskemål och det har heller inte framkommit att Lernia vägrat fullgöra sina avtalsenliga skyldigheter fram till den 30 juni 2024.

text: Konkurrensverket konstaterar också att även om anledningen till brådskan att få fram ett nytt avtal för kursstarten i mars 2024 skulle berott på Lernia för att de underlåtit att fullgöra sina avtalsenliga skyldigheter att ta emot nya avrop, innebär inte detta i sig att synnerlig brådska uppstår.

text: För att direktupphandling enligt

text: 19 a kap. 5 § första stycket 1

text: LOU ska kunna tillämpas krävs även att det inte är möjligt att genomföra upphandlingen enligt

text: 19 kap.

text: LOU. Vid upphandlingar av den nu aktuella typen av tjänst ska anbudsgivare ges skälig tid att inkomma med anbud. En skälig tid kan vara 80 81 15 dagar eller kortare. En avtalsspärr på 10 dagar måste också iakttas. Utöver detta behöver tiden för att förbereda upphandlingsdokument och utvärdera anbud beaktas.

text: Beskedet om Lernias avsikt att lägga ner sin verksamhetmeddelades den 23 januari 2024. Två dagar senare beslutade Arbetsmarknadsnämnden att inte avropa kursstarten i mars 2024 från Lernia. Konkurrensverket konstaterar att det är 55 dagar, det vill säga nästan två månader, mellan den 23 januari 2024, när Arbetsmarknadsnämnden fick beskedet, och planerad kursstart den 18 mars 2024. Vidare noterar Konkurrensverket att det är nästan sex månader mellan att Arbetsmarknadsnämnden fick Lernias besked och den 12 juli 2024, det vill säga det datum då avtal tecknades med den nya leverantören.

text: Konkurrensverket noterar att det finns stora likheter mellan Avtalet och utkastet till ramavtal i Arbetsmarknadsnämndens annonserade upphandling i november 2023, bland annat vad gäller parternas åtaganden och påföljder. Upphandlingsdokumenten är även snarlika vad gäller krav på avtalsområde VVS och fastighet samt kraven på leverantören. Nämnden hade alltså tillgång till ett underlag som i stor utsträckning hade kunnat användas för en annonserad upphandling.

text: Vidare noterar Konkurrensverket att den annonserade upphandling som Arbetsmarknadsnämnden genomförde under våren 2024 annonserades den

text: 12 juni 2024. Enligt Arbetsmarknadsnämnden ingicks avtal med en av leverantörerna den 12 juli 2024. Tiden mellan annonsering och ingående av det första avtalet uppgick därmed till 30 dagar. Konkurrensverket konstaterar även att implementeringen av Avtalet tog fem dagar. Nämndens påstående om att avtalet i den annonserade upphandlingen påbörjades först i oktober 2024 och leverantörerna därmed informerats i förväg om avtalsstarten, saknar betydelse.

text: Det får förutsättas att nämnden skulle haft och hade kunnat prioritera ett effektivt och skyndsamt upphandlingsförfarande givet den begränsade tidsramen och tjänsternas betydelse.

text: Med beaktande av ovan, bland annat den förväntade tidsåtgången för att genomföra en upphandling med kortare annonseringstid enligt

text: 19 kap.

text: LOU och Avtalets implementeringstid, hade Arbetsmarknadsnämnden kunnat annonsera en upphandling i stället för att direktupphandla Avtalet.

text: Konkurrensverket bedömer sammantaget att den uppkomna brådskan kunde förutses av och tillskrivas Arbetsmarknadsnämnden. Undantaget för synnerlig brådska enligt

text: 19 a kap. 5 § första stycket 1

text: LOU var därmed inte tillämpligt på upphandlingen.

text: Undantaget för tekniska skäl

text: Av

text: 19 a kap. 5 § första stycket 2

text: LOU framgår att direktupphandling får användas om förhållandena motsvarar de förhållanden som enligt 6 kap. 14 § eller 17–19 §§ gör det tillåtet att använda ett förhandlat förfarande utan föregående annonsering.

text: Av

text: 6 kap. 14 § första stycket 2

text: LOU, som genomför artikel 32.2 b ii i LOUdirektivet, följer att en upphandlande myndighet får tillämpa ett förhandlat förfarande utan föregående annonsering om det som ska upphandlas endast kan tillhandahållas av en viss leverantör, eftersom det av tekniska skäl inte finns någon konkurrens. Som en förutsättning för ett sådant förfarande ska det vidare inte finnas något rimligt alternativ och avsaknaden av konkurrens får inte bero på en konstruerad avgränsning av förutsättningarna för upphandlingen.

text: Av skäl 50 i LOU-direktivet framgår bland annat att med hänsyn till de skadliga effekterna på konkurrensen bör förhandlade förfaranden utan föregående annonsering endast användas under mycket exceptionella omständigheter. Om den exklusiva situationen har uppstått av tekniska skäl

text: bör de definieras och motiveras ytterst noggrant från fall till fall. Upphandlande myndigheter som åberopar undantaget bör motivera varför det inte finns några rimliga alternativ eller andra möjliga utvägar, såsom att använda alternativa distributionskanaler, inklusive utanför den medlemsstat där den upphandlande myndigheten finns, eller överväga till sin funktion jämförbara byggentreprenader, varor och tjänster.

text: För att undantaget för tekniska skäl ska kunna tillämpas krävs bland annat att två kumulativa villkor är uppfyllda. Det krävs att de arbeten som är föremål för upphandlingen är av teknisk karaktär, och att det med anledning av upphandlingens tekniska karaktär är nödvändigt att tilldela ett visst företag kontraktet. Det kan vara fråga om att det är tekniskt nära nog omöjligt för en annan leverantör att uppnå erforderlig fullgörandenivå, eller att det krävs specifik kunskap eller verktyg som endast en leverantör har. Det kan också röra sig om särskilda driftskompabilitetskrav som måste uppfyllas för att det som upphandlas ska fungera.

text: Det är den upphandlande myndigheten som måste visa att alla villkor i en undantagsbestämmelse är uppfyllda. Detta innebär att den upphandlande myndigheten måste kunna presentera bevis för att berättiga tillämpningen av undantaget. Generella uttalanden är inte tillräckliga, utan det krävs utförliga förklaringar för att uppfylla bevisbördan.

text: Eftersom ett av syftena med upphandlingslagstiftningen är att öppna upp den inre marknaden för konkurrens blir undantaget inte tillämpligt bara för att det saknas konkurrens på marknaden i Sverige. Det krävs att det saknas alternativa leverantörer på marknaden även i andra länder inom den inre marknaden. En betydande undersökning av marknaden på i vart fall EU-nivå bör genomföras.

text: Undantaget för tekniska skäl har inte varit tillämpligt

text: Arbetsmarknadsnämnden har anfört att det endast fanns en leverantör som vid tidpunkten för upphandlingen kunde tillhandahålla den efterfrågade

text: tjänsten på marknaden, vilket bland annat är baserat på en marknadsanalys som Arbetsmarknadsnämnden genomförde innan direktupphandlingen och nämndens marknadskännedom.

text: Konkurrensverket erinrar om att en upphandlande myndighet förutsätts ha definierat och motiverat skälen för att använda undantaget ytterst noggrant inför direktupphandlingen.

text: Enligt Konkurrensverket har Arbetsmarknadsnämnden inte visat att upphandlingsförmålet, komvux inom VVS och fastighet, är av sådan teknisk karaktär som avses i

text: 19 a kap. 5 § första stycket 2

text: LOU. Nämnden har inte inkommit med dokumentation eller underlag som visar att det krävs specifik teknisk kunskap eller specifika verktyg av teknisk karaktär som endast Leverantören hade tillgång till. Arbetsmarknadsnämnden har heller inte visat att det av tekniska skäl varit nära nog omöjligt för en annan leverantör att uppnå erforderlig fullgörandenivå. Nämnden har alltså inte visat att det på grund av tekniska skäl saknades konkurrens på marknaden.

text: Nämnden har som skäl för att tillämpa undantaget främst fokuserat på det ena kumulativa villkoret för undantagets tillämplighet, nämligen att det saknades konkurrens på marknaden. Konkurrensverket bedömer även detta i det följande.

text: Under utredningen har det framgått att Arbetsmarknadsnämnden den 12 juni 2024 annonserade en ny upphandling avseende komvux, varefter avtal ingicks bland annat med en helt ny leverantör. Arbetsmarknadsnämnden beskriver att den nya leverantören är en gymnasieskola som vid tiden för direktupphandlingen inte tillhandahöll komvux inom VVS och fastighet, men att skolan ska starta upp komvux inom VVS i oktober 2024. Nämnden har också angett att de elever som inte hade avslutat sina studier övergick till nya utbildningssamordnare vid avtalstidens slut (se punkt 5 ovan). Detta visar att det inte av tekniska skäl var omöjligt för en annan leverantör att tillhandahålla upphandlingsföremålet.

text: Konkurrensverket konstaterar även att den annonserade upphandlingen som genomfördes i november 2023, i vilken inga anbud inkom, inte i sig innebär att ingen konkurrens fanns på marknaden. Konkurrensverket noterar bland annat att den upphandlingen genomfördes till ett fast pris om 76 kronor per kurspoäng. I Avtalet med Leverantören är priset 95 kronor per kurspoäng. Detta motsvarar en prishöjning av det fasta priset på 25 procent. Även

text: nämndens annonserade upphandling under våren 2024 hade ett pris på 95 kronor per kurspoäng. Det noteras vidare att Leverantören inte inkom med ett anbud i den annonserade upphandlingen i november 2023. I den annonserade upphandlingen som nämnden genomförde under våren 2024 inkom däremot två anbud. Detta talar emot Arbetsmarknadsnämndens påstående om att prisnivån inte har varit avgörande för marknadens intresse. Konkurrensverkets bedömning är att prisnivån på de olika upphandlingarna i stället visar att prisnivån har, eller i vart fall kan ha, påverkat viljan att delta i den annonserade upphandlingen i november 2023 och att andra aktörer hade kunnat lämna anbud om ersättningen var högre. Detta då det funnits potentiell konkurrens från andra aktörer som hade kunnat erbjuda komvux inom VVS och fastighet.

text: För att undantaget för tekniska skäl ska tillämpas krävs vidare att marknaden på EU-nivå beaktas. Konkurrensverket noterar att den marknadsanalys som Arbetsmarknadsnämnden genomförde inför direktupphandlingen begränsades till att endast omfatta Stockholmsregionen och till företag som vid tillfället för marknadsanalysen bedrev vuxenutbildning inom VVS och/eller fastighet. Marknadsanalysen omfattar alltså inte även andra aktörer som skulle kunnat inhysa sig i lokaler i Stockholm och som därmed potentiellt hade kunnat leverera tjänsten. Marknadsanalysen visar inte att det saknades konkurrens om Avtalet från leverantörer från ett större geografiskt område (eller hela EU:s inre marknad) på grund av tekniska skäl.

text: Arbetsmarknadsnämndens hänvisning till nämndens goda marknadskännedom är inte tillräckligt för att visa att undantaget kunnat tillämpas.

text: Konkurrensverket bedömer sammantaget med hänsyn till vad som framkommit under utredningen att Arbetsmarknadsnämnden inte har visat att undantaget i

text: 19 a kap. 5 § första stycket 2

text: LOU är tillämpligt på upphandlingen.

text: Upphandlingsskadeavgift

text: Konkurrensverket gör följande bedömning.

text: Beslut om upphandlingsskadeavgift

text: Konkurrensverket får besluta att en upphandlande myndighet ska betala en upphandlingsskadeavgift om den upphandlande myndigheten har slutit ett avtal med en leverantör utan föregående annonsering enligt bland annat

text: 19 kap. 6 §

text: LOU och upphandlingen påbörjades tidigast den 1 januari 2024.

text: Arbetsmarknadsnämnden har uppgett att den i januari 2024 fick meddelande om att befintlig leverantör ska lägga ned sin verksamhet och att direktupphandlingen påbörjades den 21 februari 2024. Upphandlingen har därmed påbörjats under 2024 varför Konkurrensverket får besluta om upphandlingsskadeavgift i detta ärende.

text: Ett beslut om upphandlingsskadeavgift enligt

text: 21 kap. 7 §

text: LOU ska meddelas inom två år från det att Avtalet slöts. Beslutet får dock inte meddelas innan tiden för att ansöka om överprövning av ett avtals giltighet har löpt ut. Om en eller flera leverantörer har ansökt om överprövning av avtalets giltighet får ett beslut om upphandlingsskadeavgift inte meddelas förrän samtliga beslut med anledning av överprövningen har fått laga kraft. Beslutet ska då meddelas inom sex månader från den tidpunkt då samtliga beslut med anledning av överprövningen fick laga kraft.

text: Avtalet ingicks den 13 mars 2024. Tiden för att ansöka om överprövning av Avtalets giltighet har således löpt ut, utan att någon ansökan om överprövning har gjorts.

text: Det finns därför skäl att besluta om att Arbetsmarknadsnämnden ska betala en upphandlingsskadeavgift med anledning av den otillåtna direktupphandlingen.

text: Upphandlingsskadeavgiftens storlek

text: Upphandlingsskadeavgiften ska uppgå till lägst 10 000 kronor och högst 20 miljoner kronor. Avgiften får dock inte överstiga tio procent av upphandlingens värde.

text: När avgiftens storlek fastställs inom angivna beloppsintervall ska särskild hänsyn tas till hur allvarlig överträdelsen är. I ringa fall ska någon avgift inte påföras och eftergift får beviljas om det finns synnerliga skäl.

text: Av förarbetena framgår att den upphandlande myndigheten inte måste ha agerat uppsåtligt eller oaktsamt för att Konkurrensverket ska besluta om en avgift. Bristande kännedom om rättsläget eller misstag om lagstiftningens innehåll ursäktar inte en överträdelse. Bestämmelserna om upphandlingsskadeavgift bygger alltså på ett strikt ansvar.

text: Upphandlingsskadeavgiften syftar till att säkerställa att upphandlingsreglerna följs och att skattemedlen används på ett korrekt sätt. Förarbetena anger att en avgift ska vara effektiv, proportionerlig och avskräckande.

text: Enligt förarbetena ska upphandlingsskadeavgiftens storlek bestämmas med hänsyn till alla relevanta omständigheter i det enskilda fallet inom ramen för avgiftens syfte. Ju allvarligare överträdelsen är, desto högre belopp bör avgiften fastställas till. Det högsta avgiftsbeloppet bör reserveras för särskilt graverande fall.

text: Med överträdelsens allvarlighet avses överträdelsens sanktionsvärde. För sanktionsvärdet gäller enligt förarbetena följande utgångspunkter. Både försvårande och förmildrande omständigheter ska beaktas. Det bör vägas in hur klar överträdelsen kan anses vara. Ett oklart rättsläge bör till exempel påverka sanktionsvärdet så att överträdelsen anses mindre allvarlig. Sanktionsvärdet kan anses vara högre om ett avtal löper under en förhållandevis lång tid eller avser ett högt värde. Förhållanden hos den upphandlande myndigheten bör också beaktas. Upprepade otillåtna direktupphandlingar bör till exempel ses som försvårande. I vissa fall kan

text: andra olägenheter eller negativa ekonomiska konsekvenser för den upphandlande myndigheten ses som en förmildrande omständighet.

text: Det högsta avgiftsbeloppet höjdes genom en lagändring den 1 januari 2024, från 10 miljoner kronor till 20 miljoner kronor. Syftet med höjningen var att möjliggöra att upphandlingar till högre värden kan beivras på ett mer proportionerligt sätt i förhållande till upphandlingar till lägre värden.

text: Av praxis framgår att överträdelsens sanktionsvärde ska fastställas utifrån en helhetsbedömning där kontraktsvärdet är en av flera avgörande faktorer. Att fastställa sanktionsvärdet till ett bestämt schablonbelopp endast beräknat på en viss procentandel av kontraktsvärdet kan innebära att avgiften inte blir väl avvägd utifrån överträdelsens allvarlighet.

text: Konkurrensverket har publicerat ett ställningstagande som redovisar Konkurrensverkets metod för att fastställa upphandlingsskadeavgiftens storlek när myndigheten väljer att fatta beslut om upphandlingsskadeavgift utifrån prioriteringar och utredningsresultat.

text: Konkurrensverket fastställer upphandlingsskadeavgiftens storlek i fyra steg. I det första steget bedömer Konkurrensverket vilket högsta avgiftsbelopp som gäller för överträdelsen inom lagens ram. I det andra steget identifierar och värderar Konkurrensverket alla relevanta omständigheter med koppling till överträdelsen som påverkar överträdelsens sanktionsvärde, oavsett vem som har begått den. I det tredje steget beaktar Konkurrensverket om överträdelsens allvar även påverkas av omständigheter hos den upphandlande organisationen. I det sista steget bedömer Konkurrensverket om överträdelsens typiska allvar, baserad på bedömningen i de föregående stegen, motsvarar en upphandlingsskadeavgift som i det enskilda fallet är avskräckande, effektiv och proportionerlig.

text: Med tillämpning av den ovan redovisade metoden gör Konkurrensverket följande bedömning i detta fall.

text: I LOU finns bestämmelser om hur värdet av en upphandling fastställs. Konkurrensverket fastställer det högsta avgiftsbeloppet för överträdelsen

text: utifrån upphandlingens värde enligt dessa bestämmelser. Som framgår av punkten 37 ovan bedömer Konkurrensverket att värdet på upphandlingen av Avtalet uppgår till 11 400 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Det medför att upphandlingsskadeavgiften kan uppgå till högst 1 140 000 kronor (11 400 000 x 0,1).

text: Arbetsmarknadsnämnden har ingått Avtalet genom en otillåten direktupphandling. Otillåtna direktupphandlingar tillhör de allvarligaste överträdelserna av upphandlingsregelverket. Sanktionsvärdet är därför som utgångspunkt högt, både i allmänhet och i det enskilda fallet.

text: Sanktionsvärdet för en överträdelse kan påverkas av försvårande och förmildrande omständigheter. Försvårande omständigheter höjer sanktionsvärdet och förmildrande omständigheter sänker sanktionsvärdet. Om det finns omständigheter med koppling till överträdelsen eller hos den upphandlande organisationen som påverkar överträdelsens allvar väger Konkurrensverket in detta i sin bedömning av sanktionsvärdet.

text: Arbetsmarknadsnämnden har anfört att omständigheterna att Arbetsmarknadsnämnden haft ett komplext skolrättsligt regelverk att förhålla sig till, att avropen rört en samhällsviktig funktion och att de faktiska utbetalningarna till Leverantören blev lägre än beräknat värde utgör förmildrande omständigheter.

text: Konkurrensverket anser inte att de omständigheter som Arbetsmarknadsnämnden har hänvisat till är förmildrande. Detta redogörs för nedan.

text: Konkurrensverket har förståelse för att Arbetsmarknadsnämnden har att följa de höga krav som ställs enligt det skolrättsliga regelverket och att detta kan medföra utmaningar för verksamheten. Däremot utgör varken det skolrättsliga regelverkets komplexitet eller den omständigheten att Avtalet avsett samhällsviktiga funktioner förmildrande omständigheter. Nämnden är skyldig att noggrant planera sina inköp och säkerställa att anskaffningarna sker i enlighet med upphandlingslagstiftningen. Detta ansvar gäller fullt ut även om verksamheten är komplex och viktig. Arbetsmarknadsnämndens otillåtna direktupphandling innebär en risk för att konkurrensen har begränsats och att skattemedel inte har använts så effektivt som möjligt. Upphandlingsregelverket och upphandlingsskadeavgiften syftar till att motverka just dessa risker.

text: Vad Arbetsmarknadsnämnden anfört om det faktiska utfallet av Avtalet utgör inte heller en förmildrande omständighet. Konkurrensverket anser att

text: sanktionsvärdet ska bedömas i förhållande till upphandlingens uppskattade värde vid värdetidpunkten.

text: Såvitt har framkommit under utredningen föreligger inte några försvårande omständigheter som påverkar sanktionsvärdet.

text: Upphandlingsskadeavgiften ska inte vara större än vad som är motiverat med hänsyn till alla omständigheter i det enskilda fallet. Konkurrensverket konstaterar att det inte är fråga om ett ringa fall och det har inte heller framkommit skäl att bevilja eftergift.

text: Utifrån Konkurrensverkets metod för beräkning av upphandlingsskadeavgiften och med beaktande av samtliga omständigheter anser Konkurrensverket att en effektiv, proportionerlig och avskräckande upphandlingsskadeavgift för Arbetsmarknadsnämnden ska fastställas till 800 000 kronor.

text: Sammanfattande bedömning

text: Med beaktande av samtliga relevanta omständigheter bedömer Konkurrensverket att 800 000 kronor utgör en effektiv, proportionerlig och avskräckande sanktion för den otillåtna direktupphandlingen inom de ramar som följer av lagstiftningen. En lägre avgift kan inte anses ha den avskräckande effekt som avgiften syftar till.

text: Betalning av avgift

text: Sanktionsavgiften tillfaller staten och ska betalas till Konkurrensverket efter det att beslutet får laga kraft. Konkurrensverket har inte funnit skäl att besluta om en längre frist för betalning än vad som följer av huvudregeln i

text: 21 kap. 13 §

text: LOU. Avgiften ska därför betalas inom 30 dagar från det att beslutet får laga kraft.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga juristen Alexander Widén.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Hur man överklagar

text: Om ni anser att beslutet är felaktigt kan ni överklaga det genom att skicka ett skriftligt överklagande till Konkurrensverket. Ange i överklagandet vilket beslut ni överklagar och vilken ändring ni begär.

text: Eftersom ni är en part som företräder det allmänna ska överklagandet ha kommit in inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Om överklagandet har kommit in i tid skickar Konkurrensverket det vidare till Förvaltningsrätten i Stockholm.

text: Konkurrensverkets kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida.


motpart: BoCom Int AB

title: Avgiftshöjning - teleoperatörer

text: Er skrivelse angående PTS avgifter för operatörer

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 3 april 2001 anfört klagomål över de avgifter Post & Telestyrelsen fastställt för anmälningspliktiga operatörer. Ni hemställer att Konkurrensverket granskar PTS prissättningssystem och även granskar om prishöjningen kan anses skälig.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpning av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Lagen innehåller två generella förbud, ett mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (

text: 6 §

text: ) och ett mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: I förarbetena till KL anges följande. "När riksdagen efter avvägning mellan olika allmänna intressen genom lag beslutat om offentliga regleringar som medför konkurrenshämmande verkningar kan [..] den situationen uppkomma att

text: konkurrenslagen

text: inte alls skall tillämpas." I praktiken innebär detta att konkurrensbegränsande förfaranden som är en direkt och avsedd effekt av lagstiftning eller en ofrånkomlig följd av denna inte kan angripas med stöd av KL. Även myndighetsutövning faller utanför

text: konkurrenslagens

text: tillämpningsområde.

text: I detta fall föreligger riksdagsbeslut att PTS verksamhet skall täckas med avgifter. Vidare har PTS regeringens bemyndigande att ta ut avgifter enligt telelagen. Avgifterna skall beräknas så att full kostnadstäckning uppnås i enlighet med den statliga avgiftsförordningen.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


motpart: Netrail AB

title: Påstått konkurrensproblem på marknaden för persontrafik med tåg

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 18 juni 2010 uppgett att samarbetet mellan SJ AB och DB Regio Sverige AB inom ramen för Botniatåg AB begränsar konkurrensen. Ni har bl.a. anfört att SJ AB och DB Regio Sverige AB har missbrukat sin dominerande ställning genom att lägga ett, i förhållande till övriga anbud, mycket lågt anbud i Norrtåg AB:s upphandling. Det framgår vidare att ni anser att deras agerande förhindrar sund och korrekt konkurrens inom persontrafikområdet genom att utestänga privata aktörer under en mycket lång tid.

text: Konkurrensverket har i ärendet inhämtat synpunkter från bl.a. Norrtåg AB och SJ AB. Det har bl.a. framkommit att den för ärendet aktuella upphandlingen avsåg en i propositionen Moderna transporter (

text: prop. 2005/06:160

text: ) beskriven försöksverksamhet där trafikhuvudmännen får ansvar för att organisera persontrafiken på järnväg. Avtalet som upphandlades var en tjänstekoncession vilket innebär att leverantören som vinner upphandlingen tar en betydande risk för utförandet av tjänsten.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen bedöms vara, vikten av att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en eventuell överträdelse.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad. En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen. _____________________________ Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göran Karreskog. Föredragande har varit Johan Adamsson.