title: Region Blekinge, konsulttjänster

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; Region Blekinges inköp av konsulttjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket konstaterar att Region Blekinge har agerat i strid med lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) genom

text: - att bryta mot annonseringsplikten i

text: 19 kap. 9 §

text: LOU vid inköp av konsulttjänster i samband med byggandet av nya sjukhusbyggnader i Karlskrona, och

text: - att inte uppfylla dokumentationsplikten i

text: 19 kap. 30 §

text: LOU vid tilldelning av kontrakt.

text: Region Blekinge förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Konkurrensverket förutsätter att Region Blekinge, i den mån det inte redan skett, vidtar åtgärder för att säkerställa att de inköp som genomförs sker i enlighet med LOU. Region Blekinges åtgärder i detta syfte kan komma att följas upp genom förnyad tillsyn.

text: Ärendet avslutas.

text: Sammanfattning

text: 1. Konkurrensverkets utredning visar att det förekommit omfattande brister i Regions Blekinges hantering av inköp av konsulttjänster i samband med byggandet av nya sjukhusbyggnader i Karlskrona. Bristerna föranleder Konkurrensverket att rikta kritik mot regionen.

text: 2. Anskaffningen av de aktuella tjänsterna har utgjort en otillåten direktupphandling. Inköpen har heller inte dokumenterats i enlighet med LOU. Att Region Blekinge inte följt sina egna beslutade riktlinjer för upphandling och inköp får antas ha försvårat för regionen att hantera sina inköp i överensstämmelse med upphandlingslagstiftningen.

text: 3. Detta är Konkurrensverkets andra ärende mot Region Blekinge på kort tid. Regionen dömdes i mars 2021 att betala 960 000 kronor i upphandlingsskadeavgift för en otillåten direktupphandling av tolktjänster. Det är särskilt klandervärt att Region Blekinge uppvisar ett upprepat beteende vad gäller att genomföra otillåtna direktupphandlingar.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 4. I november 2020 uppmärksammade Konkurrensverket genom sin omvärldsbevakning att Region Blekinge uppgavs ha genomfört inköp av konsulttjänster i samband med byggandet av nya sjukhusbyggnader i Karlskrona, även kallat Nya Blocket, utan att upphandla i enlighet med LOU.

text: 5. I samband med planeringen inför byggandet ingick regionen under 2019 och 2020 muntliga avtal om konsulttjänster med Indigo IPEX AB till ett belopp som uppgår till ca 1 900 000 kronor exklusive mervärdesskatt utan föregående annonsering. Det finns ingen dokumentation över inköpen.

text: 6. Region Blekinge har i en skrivelse till Konkurrensverket bekräftat uppgifterna. Regionen har även uppgett att inköpen har genomförts av en enskild medarbetare utan befogenhet att göra detta till aktuella belopp och att det har gjorts en intern utredning för att utreda hur dessa inköp genomförts. I utredningen har det fastslagits att det saknas en dokumenterad uppdragsbeskrivning som specifikt beskriver vad uppdraget gått ut på. Regionen har valt att tolka innebörden av uppdraget som stöd till Region Blekinges egna projektledare och att arbetet gick ut på att identifiera de verksamheter som ska in i det Nya blocket och vilka volymer byggnaderna ska anpassas för. Indigo IPEX AB ska bland annat ha genomfört intervjuer och ett antal workshops för Region Blekinges medarbetare som deltagare. Region Blekinge har vidare uppgett att man inte ser att det föreligger något tillämpligt undantag från annonseringsplikten.

text: Skäl för beslutet

text: 7. Av huvudregeln i LOU framgår att tjänstekontrakt ska upphandlas genom ett annonserat förfarande. Vilka regler i lagstiftningen som ska tillämpas på en upphandling avgörs av de s.k. tröskelvärdena. Tröskelvärdet för upphandlingar år 2020 uppgick, enligt 1 kap. 4 § och 5 kap. 1 § LOU, till 2 197 545 kronor för regionala upphandlande myndigheter.

text: 8. Av 5 kap. 3 och 11 §§ LOU följer bland annat att värdet av en upphandling ska uppskattas till det totala belopp som ska betalas i upphandlingen. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt. Vidare ska värdet av ett tjänstekontrakt som regelbundet återkommer uppskattas med ledning av det verkliga totala värdet av en följd liknande kontrakt som upphandlats under den föregående tolvmånadersperioden.

text: 9. Enligt

text: 19 kap. 8 §

text: LOU ska värdet av en upphandling uppskattas till det totala belopp som ska betalas i upphandlingen. En upphandling får inte delas upp i avsikt att kringgå bestämmelserna i denna lag. Vid beräkningen ska den upphandlande myndigheten beakta direktupphandlingar av samma slag gjorda av myndigheten under räkenskapsåret.

text: 10. Huvudregeln enligt LOU är att upphandlingar ska annonseras och att alla leverantörer ska få möjlighet att lämna, respektive ansöka om att få lämna, anbud. Det gäller dock inte för upphandlingar som ligger under den så kallade direktupphandlingsgränsen. År 2020 uppgick direktupphandlingsgränsen enligt 5 kap. 1 § och 19 kap. 7 § tredje stycket LOU till 615 312 kronor.

text: 11. För att avtal med ett värde som överstiger direktupphandlingsgränsen ska vara tillåtna utan föregående annonsering krävs att något av de särskilt angivna undantagen i LOU är tillämpligt. Undantagen från skyldigheten att annonsera upphandlingar ska tolkas restriktivt.

text: 12. I 12 kap. 14–16 §§ samt 19 kap. 30 § LOU finns bestämmelser om en upphandlande myndighets dokumentationsplikt av upphandlingar.

text: Dokumentationen ska vara tillräcklig för att motivera den upphandlande myndighetens beslut i upphandlingens samtliga skeden.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 13. Av utredningen har det framkommit att muntliga avtal avseende konsulttjänster ingicks under 2019 och 2020. Tjänsterna har avsett bland annat genomförande av intervjuer och workshops inom ramen för projektet Nya Blocket. Tjänsterna är av samma slag. Leverantören Indigo IPEX AB har skickat totalt tolv fakturor för de aktuella tjänsterna till Region Blekinge, se bilaga 1, varav sex fakturor är hänförliga till 2020.

text: 14. Avtalen utgör tjänstekontrakt som omfattas av

text: 19 kap.

text: LOU. Under 2020 uppgick värdet av tjänsterna från Indigo IPEX AB till 1 302 571 kronor exklusive mervärdesskatt (jfr

text: 19 kap. 8 §

text: LOU). Värdet överstiger direktupphandlingsgränsen och inköpen skulle därför ha föregåtts av en annonsering i enlighet med

text: 19 kap. 9 §

text: LOU.

text: 15. Det har inte förelegat något undantag från annonseringsskyldigheten av tjänsterna i fråga.

text: 16. De aktuella inköpen utgör således en otillåten direktupphandling.

text: 17. Genom att inte dokumentera inköpen av konsulttjänsterna har Region Blekinge vidare brustit i den s.k. dokumentationsplikten.

text: 18. Det har för aktuella inköp inte varit möjligt för Konkurrensverket att ta del av någon fullständig dokumentation. Bristen på dokumentation har framför allt gjort det svårt att fastställa avtalstidpunkten. Brister i eller avsaknad av dokumentation om direktupphandlingar medför en ökad risk för oegentligheter och otillbörlig påverkan. En sådan brist försvårar också avsevärt möjligheten för en upphandlande myndighet att göra uppföljningar av inköp och att avgöra om inköp överstiger direktupphandlingsgränsen eller inte. Bristande dokumentation försvårar även Konkurrensverkets utövande av tillsyn över offentlig upphandling.

text: 19. Region Blekinge har därmed agerat i strid med

text: 19 kap. 30 §

text: LOU.

text: 20. Region Blekinge dömdes i mars 2021 att betala 960 000 kronor i upphandlingsskadeavgift. Det är särskilt klandervärt att Region Blekinge uppvisar ett upprepat beteende att genomföra otillåtna direktupphandlingar, vilket anses vara den allvarligaste överträdelsen av upphandlingslagstiftningen.

text: 21. Det ska även noteras att det är Region Blekinges ansvar som upphandlande myndighet att säkerställa att upphandlingar genomförs i enlighet med LOU. En upphandlande myndighet måste således ha rutiner innefattande bland annat planering och uppföljning av det interna arbetet och ska även säkerställa att dessa iakttas. Upphandlingslagstiftningen medger inte något undantag från annonseringsplikten avseende situationer där en enskild anställd utpekas av myndigheten som ansvarig för otillåtna direktupphandlingar. Nyss nämnda omständighet skulle i ett upphandlingsskadeavgiftsmål inte betraktas som förmildrande.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: 22. Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och att bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: 23. Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: 24. Ett tillsynsbeslut innebär inte ett förbud eller föreläggande. Det är således inte förenat med en sanktion i sig, men kan ändå få rättsliga följder. Om en upphandlande myndighet genomför upprepade otillåtna upphandlingar kan exempelvis tidigare överträdelser som konstaterats genom ett tillsynsbeslut, utgöra en försvårande omständighet som motiverar en högre upphandlingsskadeavgift vid efterföljande otillåtna direktupphandlingar.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär. Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. _________________________________________ Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit tf. biträdande enhetschef Anna Görgård. Beslutet i original undertecknas inte egenhändigt.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Får inte visas i e-diariet

publisher: Konkurrensverket

title: Samarbete mellan banker i Kristianstad

org: kkv

text: Er skrivelse över påstått samarbete mellan bankerna i Kristianstad

type: stycke

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 22 juli 2000 anfört klagomål över att bankerna i Kristianstad har ett otillåtet samarbete vad gäller avgifterna för saldouttag. Ni har även påpekat att Expressens och Aftonbladets prishöjning för bilagan till tidningen tyder på ett samarbete mellan tidningarna.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: För att Konkurrensverket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Fördragande har varit Eva Nemec.

text: Per-Arne Sundbom

text: Eva Nemec

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

type: avgorande


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Stockholms läns landsting, Capio S:t Görans Sjukhus AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Vård och omsorg

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 683/2011 – Stockholms läns landsting och Capio S:t Görans Sjukhus AB

text: Konkurrensverkets beslut

type: rubrik

text: 2011-11-25 (Dnr 683/2011)

text: Konkurrensverket lämnar Stockholms läns landstings anmälan om förvärv av ensam kontroll över Capio S:t Görans Sjukhus AB utan åtgärd.


motpart: N.Nordqvists Åkeri AB

title: Ifrågasatt tillämpning av transportöravtal - lastbilscentral

text: Konkurrensavdelning 2 Sören Dahlén 08-700 15 08

text: N Nordqvists Åkeri AB Thomévägen 10 830 04 MÖRSIL

text: Beträffande uppsägning av transportöravtal

text: Ni har i skrivelse, som kom in till Konkurrensverket den 25 augusti 1998, påtalat Jämtfrakt AB:s uppsägning av Ert transportöravtal och därvid åberopat Konkurrensverkets beslut av den 13 december 1995 om undantag enligt

text: 8 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, för samarbetet inom Jämtfrakt AB.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Konkurrensverket handlägger för närvarande en ansökan från Jämtfrakt AB om förnyelse av det ovan nämnda beslutet om undantag (dnr 553/1998). De uppgifter som Ni lämnat i Er skrivelse kommer att beaktas i verkets handläggning av Jämtfrakts ansökan. Härutöver kommer inga ytterligare åtgärder att vidtas med anledning av Er skrivelse.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Barbro Forsberg. Föredragande har varit avdelningsrådet Sören Dahlén.

text: Barbro Forsberg

text: Sören Dahlén


title: Allmännyttans prissättning vid utförsäljning av fastigheter

text: Er skrivelse beträffande prissättning av fastigheter

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 24 juli 2000 anfört klagomål över Stockholmshems, Familjebostäders och Svenska bostäders prissättning av fastigheter vid utförsäljning till bostadsrättsföreningar.

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. För att Konkurrensverket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Se även bifogade informationsskrift.

text: Konkurrensverket anser att vad som anförts i Er skrivelse inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i den lagstiftning verket har att tillämpa eller eljest närmare granska de förhållanden som påtalas i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Eva Nemec.

text: Per-Arne Sundbom

text: Eva Nemec


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: SJ Stockholmståg AB

title: Tillsyn enligt LUF gällande SJ Stockholmståg AB:s upphandling av rondering- och larmtjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om SJ Stockholmståg AB:s upphandling av rondering- och larmtjänster m.m. har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas. ______________________

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket uppmärksammade genom sin omvärldsbevakning uppgifter om att SJ Stockholmståg AB (SJ Stockholmståg) ska ha ingått ett avtal med en leverantör avseende rondering på pendeltågstationerna, inbrottslarm, teknisk service, larmcentralens tjänster och personlarm med inomhuspositionering. Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot SJ Stockholmståg i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida upphandlingen genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Skälen till beslutet

text: 2. Beslut om vilka upphandlingar som ska utredas närmare inom ramen för Konkurrensverkets upphandlingstillsyn fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Det aktuella ärendet prioriterades för fördjupad utredning med hänsyn till det allmänpreventiva syftet samt att ärendet kan vara vägledande i fråga om kontrakt som tilldelas av upphandlande enheter i syfte att möjliggöra verksamhet som rör tillhandahållandet av persontrafik på järnväg (art. 1 i Genomförandebeslut 2020/1193 av den 2 juli 2020).

text: 3. Konkurrensverket bedömer löpande i varje enskilt fall om det finns grund för en fortsatt utredning och hur en pågående utredning ska inriktas och vad som ska granskas vidare. Mot bakgrund av vad som framkommit under utredningen bedömer Konkurrensverket att det inte finns tillräckliga skäl att fortsätta utreda om upphandlingen av rondering- och larmtjänster har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: 4. Bedömningen grundar sig i att de utredningsinsatser som är nödvändiga för att kunna avgöra om det skett en överträdelse av upphandlingslagstiftningen inte är motiverade sett till möjligheterna att nå önskat resultat med utredningen.

text: 5. Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om SJ Stockholmståg har agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Elin Kolbjer.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Therése Westermark

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Locum AB

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Tillsyn gällande Locum AB avseende upphandling av restaurangverksamhet m.m.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Locum ABs upphandling av restaurangverksamhet har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Skälen för beslutet

text: Beslut om vilka upphandlingar som ska utredas närmare inom ramen för Konkurrensverkets upphandlingstillsyn fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Konkurrensverket bedömer att det inte finns skäl att fortsätta utreda om upphandlingen av restaurangverksamhet har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om Locum AB har agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Anna Wallgren.

text: Therése Westermark

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:  Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och behovet av vägledning.  Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande.  Om det finns tecken på korruption, jäv och annat brottsligt eller förtroendeskadligt agerande.  Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera.  Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till den eventuella överträdelsen eller behovet av vägledning

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats .


motpart: Skövde kommun

title: Tillsyn gällande Skövde kommun avseende upphandling av skolskjuts

text: Tillsynsbeslut – upphandling av livsmedel och skolskjuts

text: Konkurrensverket konstaterar att Skövde kommun har agerat i strid med

text: 4 kap. 1 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att i upphandlingen Kolonialt, djupfryst och färskvaror 25/59, som annonserades den 17 april 2025, ställa krav på svenskt ursprung avseende ett antal olika livsmedel.

text: Konkurrensverket konstaterar vidare att Skövde kommun har agerat i strid med

text: 4 kap. 1 § lagen om offentlig upphandling genom att i upphandlingen Skolskjuts med buss, Skövde kommun 23/174, som annonserades den 8 februari 2024, ställa bör-krav på tidigare skolskjutsuppdrag i Skövde kommun, på en depå i Skövde kommun och på en tvätthall i anslutning till depån.

text: Skövde kommun förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 1. Ärende med dnr 593/2025 inleddes efter att Konkurrensverket mottagit ett tips om att Skövde kommun (Kommunen) ställt krav på svenskt ursprung i upphandlingen ”Kolonialt, djupfryst och färskvaror” med referensnr 25/59 (Livsmedelsupphandlingen).

text: 2. Ärende med dnr 685/2025 inleddes med anledning av noteringar som Konkurrensverket gjort inom ramen för ett ärende om misstänkt konkurrensbegränsande samarbete. Konkurrensverket noterade att Kommunen i upphandlingen ”Skolskjuts med buss, Skövde kommun” med referensnr 23/174 (Skolskjutsupphandlingen) bland annat ställt bör-krav som gav fiktiva mervärdesavdrag om leverantören haft ett kommunalt skolskjutsuppdrag i Skövde kommun under de senaste tio åren.

text: 3. Med anledning av uppgifterna som redogjorts för ovan inledde Konkurrensverket två tillsynsärenden mot Kommunen i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda om upphandlingarna genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Bakgrund och omständigheter

text: Livsmedelsupphandlingen

text: 4. Livsmedelsupphandlingen annonserades den 17 april 2025 och omfattade löpande försäljning och leverans av Kommunens samlade behov av kolonialt, djupfryst och färskvaror. Kommunen uppskattar upphandlingens värde till 148 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Upphandlingen genomfördes genom ett öppet förfarande enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU). Kommunen är angiven som upphandlande myndighet.

text: 5. I upphandlingens prisbilaga framgår krav på svenskt ursprung för 434 olika varor. Kravet har ställts avseende flera olika kategorier av livsmedel såsom

text: köttprodukter, spannmål, grönsaker och mejeriprodukter. Kravet på svenskt ursprung är obligatoriskt.

text: 6. Bakgrunden till kravet är en måltidspolicy som antogs av kommunfullmäktige 2016. Under rubriken ”Miljö – hållbar utveckling” i måltidspolicyn framgår bland annat att Kommunen ska arbeta för att kontinuerligt minska miljöbelastningen och att andelen svenska livsmedel ska vara lägst 70 procent, genom att i första hand öka andelen animalier med svenskt ursprung.

text: Vad Kommunen har anfört

text: 7. Kommunen har under utredningen anfört bland annat följande.

text: 8. Kravet på svenskt ursprung härrör från en av kommunfullmäktige antagen måltidspolicy, som Kommunen är skyldig att respektera.

text: 9. Kravet avser produkternas ursprung, inte leverantörernas nationalitet. Eftersom de potentiella anbudsgivarna som en följd av upphandlingens utformning uteslutande utgörs av grossister, och inte odlare, lantbrukare eller andra sorters livsmedelsproducenter, finns varken formella eller praktiska hinder för att anbudsgivare med annan nationalitet än svensk lämnar anbud. De potentiella anbudsgivare i upphandlingen som Kommunen har kännedom om har godtagit kravställningen.

text: 10. Det finns även vinster att göra genom att ställa krav på svenskt ursprung, såsom genomsnittligt kortare transporter och därigenom lägre koldioxidutsläpp, en genomsnittligt sett lägre användning av bekämpningsmedel samt en högre lägstanivå avseende tillgodoseendet av djurskyddskrav. Vidare stimulerar kravet på svenskt ursprung svensk livsmedelsproduktion, som är en förutsättning för Sveriges självförsörjning.

text: 11. Kommunen har övervägt mindre ingripande åtgärder för att uppnå målet i måltidspolicyn såsom att använda krav från Upphandlingsmyndighetens kravbibliotek. Efter dialog med de tänkta anbudsgivarna valde Kommunen emellertid att avstå från detta alternativ.

text: Skolskjutsupphandlingen

text: 12. Skolskjutsupphandlingen annonserades den 8 februari 2024 och omfattade skolskjuts till respektive från skolan i anslutning till skoldagen, överflyttningsresor och övriga extraresor i samband med aktiviteter inom skolans verksamhet. Kommunen uppskattar upphandlingens värde till 120 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Upphandlingen genomfördes genom ett öppet förfarande enligt LOU. Kommunen är angiven som upphandlande myndighet.

text: 13. Tilldelningsbeslutet i Skolskjutsupphandlingen meddelades i mars 2024. Beräknad avtalsstart var till höstterminen 2025.

text: 14. Skolskjutsupphandlingen var uppdelad i två olika skolskjutspaket som utgjorde varsitt deluppdrag. Varje deluppdrag utvärderades särskilt och separat.

text: 15. Utvärderingsgrunden i Skolskjutsupphandlingen var bästa förhållande mellan pris och kvalitet. Utvärderingsmodellen byggde på principen att utöver priset skulle vissa bör-krav beaktas (dvs. tilldelningskriterier), vilka gav fiktiva mervärdesavdrag i kronor. Den summa som räknades fram, efter mervärdesavdrag, var det värde som skulle användas vid avgörande av vilket anbud som var det ekonomiskt mest fördelaktiga.

text: 16. Bör-kraven bestod av tio frågor som vardera kunde ge ett fiktivt mervärdesavdrag om 200 000–500 000 kronor. Frågor som besvarades med ett ”ja” gav ett mervärdesavdrag för det enskilda bör-kravet. Frågor som besvarades med ett ”nej” gav inget mervärdesavdrag. Totalt kunde ett fiktivt mervärdesavdrag om 3 500 000 kronor per skolskjutsuppdrag erhållas. Tilldelningskriterierna för de två deluppdragen var identiska.

text: 17. Bland bör-kraven återfanns bland annat följande frågor:

text: a. Har Leverantören haft kommunalt skolskjutsuppdrag i Skövde tidigare (senaste 10 åren)? Uppfyllande av bör-kravet gav ett mervärdesavdrag på 350 000 kronor. Bör-kravet benämns i det följande som kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen.

text: b. Kommer Leverantören ha en depå i Skövde där förarna har tillgång till lunchrum och toalett under hela arbetspasset? Uppfyllande av bör-kravet gav ett mervärdesavdrag på 500 000 kronor. Bör-kravet benämns i det följande som kravet på depå.

text: c. Godkänd tvätthall finns i direkt anslutning till Leverantörens depå? Uppfyllande av bör-kravet gav ett mervärdesavdrag på 350 000 kronor. Bör-kravet benämns i det följande som kravet på tvätthall.

text: d. Har samtliga fasta förare god lokalkännedom om Skövde kommun? Uppfyllande av bör-kravet gav ett mervärdesavdrag på 350 000 kronor. Bör-kravet benämns i det följande som kravet på god lokalkännedom.

text: Vad Kommunen har anfört

text: 18. Kommunen har under utredningen anfört bland annat följande.

text: 19. I Skolskjutsupphandlingen hade Kommunen förväntningar och önskemål som gick utöver själva transporten i skolskjutsuppdraget. Det är i detta sammanhang som kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen, kravet på depå, kravet på tvätthall och kravet på god lokalkännedom ska ses. Samtliga krav hade en nära koppling till upphandlingsföremålet, var inte osakliga och tog varken sikte på anbudsgivarens nationalitet eller koppling till viss geografisk plats. Kraven kan inte anses missgynna någon leverantör.

text: 20. Syftet med kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i kommunen var att värdera erfarenheten av samarbete med Kommunens trafikhandläggare. Detta är viktigt för ett fungerande skolskjutsavtal, vilket i förlängningen kan komma eleverna till del. Kommunal skolskjuts har upphandlats en gång tidigare under den senaste tioårsperioden, i september 2016.

text: 21. Sista dag för att lämna anbud i Skolskjutsupphandlingen var den 11 mars 2024. Tioårsperioden som kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i

text: Kommunen hänvisar till löper alltså från mars 2014. Detta innebär att uppdrag som utförts under avtalet som ingicks under 2016 har kunnat åberopas, men även uppdrag som utfördes under det avtal som löpte fram till att avtalet 2016 ingicks. Vidare har leverantören som tilldelades kontrakt i Skolskjutsupphandlingen som primär uppgift att lämna anbud i offentliga upphandlingar, men uppdraget utförs av något eller några av de bussbolag som är delägare i leverantören. Uppdragen i Kommunen har även utförts av underleverantörer. Både tilldelade leverantörer och underleverantörer som utfört skolskjutsuppdrag i Kommunen har alltså kunnat uppfylla kravet.

text: 22. Sveriges kommuner hanterar arbetet med skolskjuts på många olika sätt. I Kommunen planerar Kommunens trafikhandläggare samtliga turer och körningar samt hanterar kontakten med föräldrar och skolor. Kvaliteten i tjänstens utförande är till stor del beroende av kommunikation och samarbete mellan Kommunens trafikhandläggare och leverantören. Omständigheten att anbudsgivaren redan vid avtalsstart har insikt och förståelse för Kommunens arbetssätt och rutiner innebär därför ett icke obetydligt mervärde för Kommunen. Att efterfråga erfarenhet från andra kommuner som använder samma arbetssätt skulle inte vara lika effektivt. Det finns alltså inte några mindre ingripande alternativ till Kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen.

text: 23. Syftet med kravet på depå är att bidra till en god arbetsmiljö för förarna, vilket i sin tur ökar chansen att dessa stannar kvar i sin anställning och behåller sina respektive arbetsuppgifter under hela uppdraget. Detta är vidare ägnat att ge eleverna ökade möjligheter att träffa samma förare, med den trygghet som detta innebär. En depå nära, men på fel sida om kommungränsen hade sannolikt kunnat accepteras om depåns placering inte äventyrat depåns funktion som bland annat personalutrymme för förarna. Den klart lämpligaste placeringen är emellertid så centralt som möjligt inom kommungränsen.

text: 24. Syftet med kravet på tvätthall var att premiera en infrastruktur där förarna inte behöver köra omvägar för att få fordonen tvättade, vilket är ett sätt att reducera klimatavtrycket.

text: 25. Syftet med kravet på god lokalkännedom är att värdera den ”tysta kunskap” som ligger i förarnas erfarenhet. Detta bidrar till en ökad trygghet för eleverna, ett smidigare samarbete med Kommunens trafikhandläggare samt minskade utsläpp och färre felkörningar. Samtliga anbudsgivare har

text: därutöver fått möjlighet att uppfylla kravet genom att orientera sig i området före avtalsstart. Genom upphandlingens Frågor och svar omformulerades kravet på god lokalkännedom till ett avtalsvillkor. Då avtalsstart var planerad till augusti 2025 hade anbudsgivarna gott om tid att orientera sig lokalt. Kommunen har inte övervägt någon alternativ formulering till kravet.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Tillämplig lag och upphandlande myndighet

text: 26. LOU gäller för upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 27. Med upphandlande myndighet avses en statlig eller kommunal myndighet. Med myndighet jämställs offentligt styrt organ.

text: 28. Ett kontrakt är ett skriftligt avtal med ekonomiska villkor som ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera leverantörer och som avser till exempel tillhandahållande av varor eller tjänster. Med ramavtal avses ett avtal som ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera leverantörer i syfte att fastställa villkoren i kontrakt som senare ska tilldelas under en given tidsperiod.

text: 29. Konkurrensverket har under utredningen inte funnit anledning att ifrågasätta de uppgifter som framgår av upphandlingarnas upphandlingsdokumentation. Konkurrensverket bedömer därför att Kommunen är upphandlande myndighet och att upphandlingarna avsåg offentliga kontrakt vars uppskattade värden översteg gällande tröskelvärde och direktupphandlingsgräns.

text: De grundläggande principerna inom offentlig upphandling

text: 30. I

text: 4 kap. 1 §

text: LOU regleras de upphandlingsrättsliga principerna. Enligt bestämmelsen ska upphandlande myndigheter behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt samt genomföra upphandlingar på

text: ett öppet sätt. Upphandlingar ska vidare genomföras i enlighet med principerna om ömsesidigt erkännande och proportionalitet.

text: 31. Principerna ska bidra till genomförandet av den inre marknaden genom att företag i alla medlemsstater ska kunna konkurrera på lika villkor om offentliga kontrakt i medlemsstaterna. Den ökade konkurrens detta medför syftar till att ge de upphandlande myndigheterna och enheterna möjlighet att ingå affärsmässigt fördelaktiga kontrakt. De upphandlingsrättsliga principerna ska iakttas vid varje beslut som fattas och inför varje åtgärd som vidtas i alla faser av en upphandling.

text: 32. Likabehandlingsprincipen innebär att lika situationer inte får behandlas olika och att olika situationer inte får behandlas lika, såvida det inte finns sakliga skäl för en sådan behandling. Principen syftar till att alla anbudsgivare, oberoende av nationalitet, ska ges samma möjligheter när de utformar sina anbud. Principen aktualiseras även om en upphandlande myndighet använder utvärderingskriterier i en upphandling som i formellt hänseende är likabehandlande men som i praktiken utesluter eller favoriserar vissa leverantörer eller varor och det vidare saknas sakligt godtagbar koppling mellan utvärderingskriterierna och föremålet för upphandlingen.

text: 33. Principen om icke-diskriminering innebär ett förbud mot att diskriminera leverantörer på grund av deras nationalitet, som exempelvis medborgarskap, etablerings- eller verksamhetsland. Principen innebär också att leverantörer från andra orter ska behandlas på samma sätt som företag från den egna kommunen. Det som redogjorts för ovan innebär i praktiken att en upphandlande myndighet som utgångspunkt inte får ställa krav eller tillämpa utvärderingskriterier i en upphandling som innebär att endast leverantörer med en viss nationalitet, från en viss kommun eller ett visst område kan delta i upphandlingen eller lämna ett konkurrenskraftigt anbud. Under vissa omständigheter, om det finns sakliga skäl, kan dock olikbehandling av inhemska och utländska leverantörer vara motiverad.

text: 34. Proportionalitetsprincipen innebär att alla krav som ställs vid offentlig upphandling måste ha en koppling till kontraktsföremålet och inte får gå utöver vad som är nödvändigt för den aktuella upphandlingen. En upphandlande myndighet måste därför redan vid framställandet av upphandlingsdokumenten se till att de krav som ställs är proportionerliga i förhållande till föremålet med upphandlingen på så sätt att kraven är adekvata och relevanta och inte går utöver vad som rimligen bör krävas av den som vill lämna ett anbud.

text: 35. En proportionalitetsprövning sker vanligen i tre steg. Det första innefattar frågan om åtgärden är ägnad att tillgodose det avsedda ändamålet. Det andra steget utgörs av en prövning av om den är nödvändig för att uppnå det avsedda ändamålet, det vill säga om det inte finns något mindre ingripande alternativ. För det tredje ska en bedömning göras om den negativa effekten som åtgärden får är oproportionerlig eller överdriven jämfört med det eftersträvade syftet.

text: 36. Konkurrensverket bedömer att både Livsmedelsupphandlingen och Skolskjutsupphandlingen i delar har utformats i strid med några av de grundläggande principerna inom offentlig upphandling. Skälen för detta redogörs för nedan.

text: Kravet på svenskt ursprung i Livsmedelsupphandlingen strider mot principerna om icke-diskriminering och proportionalitet

text: 37. Som redogjorts för ovan innebär principen om icke-diskriminering ett förbud mot att diskriminera leverantörer på grund av nationalitet, till exempel etablerings- eller verksamhetsland.

text: 38. Kommunen har anfört att det inte finns några formella hinder för leverantörer med annan nationalitet att lämna anbud. Förbudet mot diskriminering gäller emellertid inte enbart öppen diskriminering utan även alla former av dold diskriminering som, genom tillämpning av andra särskiljande kriterier, faktiskt leder till samma resultat. Även om det finns leverantörer etablerade i andra medlemsstater som har möjlighet att erbjuda varor med svenskt ursprung är det typiskt sett svårare än för en leverantör etablerad i Sverige att göra detta.

text: 39. I EU-domstolens rättspraxis har ett krav på att varor ska ha ett visst nationellt ursprung ansetts vara diskriminerande i sig. Detta eftersom ett sådant krav hindrar leverantörer som erbjuder samma sorts varor, med ursprung i andra medlemsstater, från att lämna anbud.

text: 40. Konkurrensverket konstaterar att kravet på svenskt ursprung innebär att leverantörer av livsmedel etablerade i andra medlemsstater missgynnas och hindras från att konkurrera på samma villkor som svenska leverantörer i Livsmedelsupphandlingen. Konkurrensverket bedömer att det inte har framkommit några sakliga skäl som motiverar en olikbehandling av svenska och utländska leverantörer i det här fallet.

text: 41. Mot bakgrund av ovan bedömer Konkurrensverket att kravet på svenskt ursprung i Livsmedelsupphandlingen strider mot principen om ickediskriminering.

text: 42. För att avgöra om kravet på svenskt ursprung även strider mot proportionalitetsprincipen ska Konkurrensverket i ett första steg bedöma om kravet i fråga tillgodoser det avsedda ändamålet. Av utredningen i ärendet framgår att kravet på svenskt ursprung har sin grund i Kommunens måltidspolicy, i vilken miljöhänsyn och arbete för att minska miljöbelastningen lyfts fram. Konkurrensverket har därför uppfattat att kravets främsta ändamål är att minska miljöbelastningen.

text: 43. Det är möjligt att ett krav på svenskt ursprung i vissa avseenden skulle kunna bidra till att minska miljöbelastningen. Eftersom delar av Sverige geografiskt ligger längre bort från Kommunen än vissa andra medlemsstater är det dock inte alls självklart att ett krav på svenskt ursprung till exempel skulle leda till kortare transportsträckor. Det måste därför ifrågasättas om kravet är en lämplig och effektiv åtgärd för att minska miljöbelastningen.

text: 44. Konkurrensverket konstaterar vidare att kravet på svenskt ursprung inte är nödvändigt. Som Kommunen själv har noterat finns det även mindre ingripande sätt att ta miljöhänsyn i en upphandling, såsom att ställa olika typer av hållbarhetskrav med fokus på miljömässig hållbarhet.

text: 45. Det går alltså att ställa krav som är mindre ingripande för att uppnå ändamålet med kravet på svenskt ursprung. Mot denna bakgrund bedömer

text: Konkurrensverket att kravet i fråga även strider mot proportionalitetsprincipen.

text: Bör-kraven i Skolskjutsupphandlingen strider mot principerna om icke-diskriminering, likabehandling och proportionalitet

text: 46. Konkurrensverket konstaterar att upphandlande organisationer visserligen har en stor frihet vid utformningen av en upphandling. Kraven som ställs får emellertid, som redogjorts för ovan, inte strida mot de grundläggande principerna för offentlig upphandling.

text: 47. I det följande bedömer Konkurrensverket om de aktuella bör-kraven i Skolskjutsupphandlingen är förenliga med de grundläggande principerna.

text: Kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen

text: 48. Som redogjorts för ovan i punkt 21 har Kommunen anfört att kravet har kunnat uppfyllas av både tilldelade leverantörer och underleverantörer som haft uppdrag i Kommunen under den tioårsperiod som kravet hänvisar till.

text: 49. Konkurrensverket konstaterar emellertid att kravet har en tydlig koppling till att leverantören ska ha utfört tidigare uppdrag för Kommunen. Det är alltså endast leverantörer och underleverantörer som genomfört kommunala skolskjutsuppdrag mellan mars 2014 och mars 2024 i Kommunen som har kunnat uppfylla kravet och därmed erhålla mervärdesavdraget i fråga. Den praktiska effekten av kravet är att potentiella svenska eller utländska leverantörer, som inte tidigare haft ett uppdrag avseende skolskjuts inom det geografiska området som motsvaras av Kommunen, missgynnas av kravet.

text: 50. Konkurrensverket bedömer även att det aktuella kravet inte har ett naturligt samband med upphandlingsföremålet, dvs. skolskjuts, utan snarare är hänförligt till kontakterna mellan Kommunen och leverantören. Även om tidigare samarbete med Kommunens trafikhandläggare kan vara önskvärt har kravet alltså inte ett direkt samband med utförandet av skolskjutsuppdraget.

text: 51. Konkurrensverket ifrågasätter om kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen är en effektiv åtgärd för att uppnå de eftersträvade ändamålen, eftersom ett tidigare samarbete i sig inte nödvändigtvis innebär att samarbetet under det aktuella skolskjutsuppdraget sker på ett ändamålsenligt sätt.

text: 52. Konkurrensverket ifrågasätter inte att kommunala skolskjutsuppdrag skiljer sig åt mellan kommuner. Konkurrensverket bedömer emellertid att det är möjligt att ställa mindre ingripande bör-krav som premierar den erfarenhet

text: som Kommunen efterfrågar, till exempel genom att anbudsgivaren får beskriva de arbetssätt de använder vid kontakter med beställaren för att främja ett gott samarbete.

text: 53. Kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen riskerar att leda till att konkurrensen i Skolskjutsupphandlingen begränsats på ett sätt som inte är nödvändigt genom att potentiella leverantörer som inte haft ett tidigare skolskjutsuppdrag för Kommunen avhåller sig från att lämna anbud.

text: 54. Konkurrensverket bedömer sammantaget att kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen strider mot principerna om ickediskriminering, likabehandling och proportionalitet i

text: 4 kap. 1 §

text: LOU.

text: Kravet på depå och kravet på tvätthall

text: 55. Även om varken kravet på depå eller kravet på tvätthall behöver vara uppfyllt förrän skolskjutsuppdraget påbörjas, ifrågasätter Konkurrensverket vikten av att depån ska vara placerad inom kommungränsen, när Kommunen själv har uppgett att den sannolikt hade accepterat en depå nära kommungränsen men i en annan kommun.

text: 56. Konkurrensverket bedömer att både kravet på depå och kravet på tvätthall missgynnar leverantörer som inte är aktiva på orten eller i området sedan tidigare. Kravet missgynnar även leverantörer som hade kunnat uppnå Kommunens eftersträvade syften, som till exempel god arbetsmiljö för förarna, och övriga krav på skolskjutsuppdraget, men som inte har en depå med tillhörande tvätthall i just Kommunen.

text: 57. Kravens praktiska effekt är alltså att etablerade aktörer på orten, som redan har tillgång till en depå inom kommungränsen eller som enkelt kan få det, gynnas framför aktörer från andra orter i Sverige eller inom EU.

text: 58. Konkurrensverket konstaterar vidare att syftena med de båda kraven är hypotetiska. Det går till exempel inte med säkerhet att säga att en leverantör med depå inom Kommunen behåller sina anställda förare i högre utsträckning än andra leverantörer eller att en depå inom Kommunen innebär minskade utsläpp. Konkurrensverket bedömer att kraven inte kan anses utgöra lämpliga eller effektiva åtgärder för att uppnå de eftersträvade syftena.

text: 59. Konkurrensverket bedömer vidare att det finns mindre ingripande alternativ till kraven, bland annat vad gäller depåns placering. Den omständigheten att Kommunen själv har anfört att en depå utanför kommungränsen sannolikt

text: hade accepterats ger stöd för att kravet hade kunnat utformas på ett mindre ingripande sätt. Konkurrensverket noterar även att Kommunen motiverat kravet på depå med att förarna ska ges en god arbetsmiljö. Konkurrensverket bedömer att det inte har framkommit stöd i utredningen för att en depå inom Kommunen i sig skulle främja en god arbetsmiljö.

text: 60. Kravet på depå och kravet på tvätthall motsvarar 24 procent av det totala mervärdesavdraget som är möjligt att erhålla för uppfyllande av tilldelningskriterierna. Konkurrensverket bedömer att det finns en risk att potentiella anbudsgivare som inte redan är etablerade på orten har avstått från att lämna anbud.

text: 61. Konkurrensverket bedömer sammantaget att kravet på depå och kravet på tvätthall strider mot principerna om icke-diskriminering, likabehandling och proportionalitet i

text: 4 kap. 1 §

text: LOU.

text: Kravet på god lokalkännedom

text: 62. Konkurrensverket finner anledning att, utöver de ovan konstaterade bristerna i förhållande till de grundläggande principerna, göra vissa påpekanden avseende kravet på god lokalkännedom i det aktuella fallet.

text: 63. Ur likabehandlingsprincipen kan principen om öppenhet härledas. Principen om öppenhet syftar till att att garantera att det inte förekommer någon risk för favorisering eller godtycke från den upphandlande myndighetens sida. Principen innebär vidare att samtliga villkor och bestämmelser för tilldelningsförfarandet ska vara formulerade på ett klart, precist och entydigt sätt. Höga krav bör ställas på noggrannhet, tydlighet och transparens i alla delar av ett förfrågningsunderlag, även om mindre brister och oklarheter får godtas.

text: 64. Kravet på god lokalkännedom anges som ett tilldelningskriterium i Skolskjutsupphandlingen. Kommunen har vidare genom Skolskjutsupphandlingens Frågor och svar uppgett att kravet på god lokalkännedom omformulerades till ett avtalsvillkor och att anbudsgivare har haft tid att orientera sig i området före avtalsstart. noterar dock att bör-kravet alltjämt har utvärderats i upphandlingen. Det har således varit oklart vad kravet innebär, då Kommunen dels uppgett att kravet utgör ett avtalsvillkor, dels utvärderat kravet som ett bör-krav.

text: Konkurrensverket bedömer därför att det har funnits en risk för att potentiella anbudsgivare har tolkat kravet på olika sätt vad gäller kravets innebörd vid utvärderingen av anbuden.

text: 65. Konkurrensverket bedömer vidare att om kravet på god lokalkännedom skulle behövt vara uppfyllt vid anbudsinlämningen, skulle det ha funnits en risk att potentiella anbudsgivare som inte redan är etablerade på orten eller har varit verksamma i Kommunen tidigare hade avstått från att lämna anbud i Skolskjutsupphandlingen. Ett sådant krav skulle strida mot principerna om likabehandling och icke-diskriminering.

text: 66. Konkurrensverket vill härigenom understryka vikten av den skyldighet som Kommunen har att följa de grundläggande principerna för offentlig upphandling vid utformningen av krav i sina upphandlingar.

text: Sammanfattande bedömning

text: 67. Kommunen har agerat i strid med

text: 4 kap. 1 §

text: LOU genom att ställa krav på svenskt ursprung i Livsmedelsupphandlingen. Kommunen har även agerat i strid med

text: 4 kap. 1 §

text: LOU genom att ställa kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen, kravet på depå och kravet på tvätthall i Skolskjutsupphandlingen. Kommunen förtjänar kritik för sitt agerande.

text: 68. Vad gäller kravet på god lokalkännedom vill Konkurrensverket erinra om vikten av de grundläggande principerna vid utformandet av krav i offentliga upphandlingar.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga juristerna Maria Brodin (dnr 593/2025) och Alexander Widén (dnr 685/2025).

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Ett tillsynsbeslut innebär inte ett förbud eller föreläggande. Det är således inte förenat med en sanktion i sig.

text: Hur man överklagar

text: Om ni anser att beslutet är felaktigt kan ni överklaga det till domstol genom att skicka ett skriftligt överklagande till Konkurrensverket. Ange i överklagandet vilket beslut ni överklagar och vilken ändring ni begär.

text: Eftersom ni är en part som företräder det allmänna ska överklagandet ha kommit in inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Om överklagandet har kommit in i tid skickar Konkurrensverket det vidare till Förvaltningsrätten i Stockholm.

text: Konkurrensverkets kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Sveriges Möbelhandlare

title: Säljvägran sängar

text: Policyavdelningen Bertel Kinch 08-700 15 45

text: Sveriges Möbelhandlare

text: Att: Anders Strömberg

text: 105 61 STOCKHOLM

text: Er skrivelse angående säljvägran sängar

text: Ni har på uppdrag av Jon Blund, Stockholm, i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 15 september 1999 beskrivit konkurrensförhållandena avseende marknaden för sängar. Skrivelsen innehåller bl.a. uppgifter om säljvägran från Hästens Sängar AB.

text: Konkurrensverket anser att de förhållanden som tagits upp i skrivelsen är av den art att de bör föranleda en konkurrensrättslig prövning. Verket har därför beslutat öppna ett särskilt ärende med diarienummer 913/99 i syfte att närmare utreda huruvida de i skrivelsen påtalade förhållandena strider mot

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: Ni kommer att tillsändas Konkurrensverkets beslut i det av verket initierade ärendet.

text: Lennart Göranson

text: Bertel Kinch

text: Kopia till: Advokat Johan Obel, Falk Advokatbyrå


motpart: Fastighetsägarna Stockholm

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - fjärrvärme

text: Fastighetsägarna Stockholm Box 12871 112 98 Stockholm

text: Påstått missbruk om dominerande ställning - fjärrvärme

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet.

text: Ärendet

text: Fastighetsägarna Stockholm har i skrivelse till Konkurrensverket av den 1 december 2006 anfört, med stöd av 19 § p. 1, 2 och 3

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, att AB Fortum Värme samägt med Stockholm Stad (Fortum Värme) missbrukar en dominerande ställning.

text: Enligt Fastighetsägarna Stockholm missbrukar Fortum Värme sin dominerande ställning genom att sätta oskäligt höga försäljningspriser på fjärrvärme, begränsa produktionen av fjärrvärme till nackdel för konsumenterna, samt tillämpa olika villkor för likvärdiga transaktioner.

text: Fastighetsägarna Stockholm har hemställt att Konkurrensverket skall ålägga Fortum Värme att upphöra med missbruket.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket måste prioritera inom ramen för tillgängliga resurser. Med anledning av detta kommer Konkurrensverket inte att utreda Fortum Värmes påstående om begränsning av marknaden enligt 19 § p 2 KL. Utredningen såvitt avser denna del av ärendet avslutas således.

text: Såvitt avser den del av ärendet som gäller oskäligt höga försäljningspriser och tillämpning av olika villkor för likvärdiga transaktioner, enligt

text: 19 §

text: KL p 1 och 3, kommer utredning beträffande Fortum Värmes prissättning av fjärrvärme äga rum inom det av Konkurrensverket initierade ärendet dnr 521/2007.

text: Vidare prövning

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte vidta några åtgärder avseende frågan om begränsning av marknaden kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av Göran Karreskog. Föredragande har varit Pamela Hansson.

text: Göran Karreskog Pamela Hansson

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


title: Överpriser el

text: Policyavdelningen Elin Schedin 08-700 16 33

text: Hans-Petter Askeland

text: Tibble

text: 640 50 BJÖRNLUNDA

text: Er skrivelse om nätpriserna till Vattenfall Bråviken ab

text: Ni har i en skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 15 september 1999 klagat på att priserna på el har mer än fördubblats under de senaste 10 åren. Ni har särskilt pekat på höga nätavgifter.

text: Statsmakterna har ålagt Energimyndigheten att bevaka att nätavgifterna på elmarknaden är skäliga. Upprättandet av en specialistmyndighet för att bevaka monopolpriser förekommer inom många länder och så även i Sverige. Konkurrensverket överlämnar därför de handlingar som Ni inkommit med till Energimyndigheten.

text: Konkurrensverket har vid ett flertal tillfällen lyft fram den problematik Ni pekar på, bl.a. i rapporten Avreglerade marknader i Sverige, 1998:3. Rapporten finns att beställa via vår informationsavdelning eller elektroniskt på vår hemsida www.kkv.se . För intresse bifogas en artikel på temat ur Konkurrensverkets tidning Konkurrens. Av denna framgår också att Energimyndigheten tagit initiativ till bättre priskontroll på området.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Elin Schedin.

text: Per-Arne Sundbom

text: Elin Schedin


motpart: Joytronix

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - speltillbehör

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Ärendet

text: Ni har anfört att företaget PanVision i strid mot

text: konkurrenslagen

text: vägrar att leverera varor till Joytronix och att skälet till detta skulle vara att Joytronix säljer s.k. modchip till Xbox.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av Anne Vadasz-Nilsson. Föredragande har varit Joachim Allard.

text: Anne Vadasz-Nilsson Joachim Allard

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Stormöllen A/S

title: Horisontellt och vertikalt prissamarbete - stallprodukter

text: Advokatfirman Konsultbyrån för marknadsrätt Malmö AB

text: Att: Lars-Erik Ström

text: Malmö Börshus

text: 211 20 MALMÖ

text: Er skrivelse angående vertikalt och horisontellt prissamarbete

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 26 juli 2000 anfört klagomål över det produktblad innehållande prisrekommendationer som Willab AB ger till sina återförsäljare. Ni anför att rekommendationen innebär ett otillåtet prissamarbete enligt

text: 6 § Konkurrenslagen

text: , KL.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av KL pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (6 §) och mot missbruk av dominerande ställning (19 §). Enligt 6 § är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat.

text: För att Konkurrensverket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Konkurrensverket anser att vad som anförts i Er skrivelse inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i den lagstiftning verket har att tillämpa eller eljest närmare granska de förhållanden som påtalas i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Eva Nemec.

text: Per-Arne Sundbom

text: Eva Nemec

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


motpart: Konkurrensverket

title: Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete - frekvensfördelning

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete – samarbete kring tillstånd att använda radiosändare

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Inledning

text: Den 19 november 2008 lämnade TeliaSonera Mobile Networks, 556025-7932, (TeliaSonera), Tele2 Sverige AB, 556267-5164, (Tele2), Swefour GSM AB, 556646- 2189, (Swefour), Telenor Sverige AB, 556421-0309, (Telenor) och Hi3G Access AB, 556593-4899, (Hi3G), i fortsättningen benämnda Operatörerna, in en gemensam ansökan till Post- och Telestyrelsen (PTS) avseende tillstånd att använda radiosändare i 900 MHz-bandet.

text: Med hänsyn till att samarbetet om den gemensamma ansökan ägde rum mellan de fem största aktörerna inom mobil tele- och datakommunikation, bedömde Konkurrensverket att samarbetet gav upphov till farhågor för konkurrensen. Konkurrensverket inledde därför den 19 december 2008 en utredning av Operatörernas samarbete.

text: I utredningen har granskats huruvida samarbetet mellan Operatörerna strider mot förbudet mot konkurrensbegränsande avtal i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: (KL) respektive artikel 101 i fördraget om Europeiska kommissionens funktionssätt (EUF).

text: Det noteras inledningsvis att operatörer på marknaden har framfört synpunkter på PTS tillämpning av lagen (

text: ) om elektronisk kommunikation (LEK) i detta fall. Bland annat har det ifrågasatts huruvida en eventuell presumtion verkligen sträcker sig så långt som PTS har ansett i aktuellt tillståndsärende. Dessa synpunkter har framförts både till PTS inom ramen för PTS samrådsförfarande och till Konkurrensverket. Beslutet om tilldelning har också

text: överklagats till domstol. Konkurrensverket konstaterar här att det inte ligger inom verkets behörighet att göra någon överprövning av PTS beslut eller tillämpning av LEK.

text: Bakgrund

text: Enligt LEK är det PTS som beviljar tillstånd att använda radiosändare (tillstånd att använda frekvenser).

text: TeliaSonera, Telenor, Tele2 och Swefour innehade sedan tidigare tillstånd att använda radiosändare i 900 MHz-bandet. TeliaSoneras, Telenors och Tele2:s tillstånd gällde t.o.m. den 31 december 2010 och Swefours tillstånd gällde t.o.m. den 31 december 2017. Hi3G hade vid ansökningstillfället inget tillstånd i 900 MHz-bandet.

text: Av de handlingar Konkurrensverket tagit del av framgår att PTS under år 2007 inledde en dialog med vissa av ovan nämnda operatörer. PTS önskade att i god tid före tillståndstidens utgång efterhöra om intresse fanns för en samförståndslösning mellan operatörerna om omläggning av tillstånden att använda frekvenser i 900 MHz-bandet. PTS syfte med detta var att möjliggöra en effektivare spektrumanvändning för framtiden. Bland annat önskade PTS säkerställa fortsatt GSMverksamhet samtidigt som UMTS i 900 MHz-bandet infördes. PTS ville vidare införa nya frekvensarrangemang i 2*5 MHz-block och frigöra en UMTS-kanal om 2*5 MHz. Det därmed frigjorda utrymmet avsåg PTS att tilldela en aktör som inte tidigare hade tillstånd i 900 MHz-bandet, för att ge förutsättningar för konkurrens på lika villkor på mobiltelefonimarknaden.

text: I den gemensamma ansökan den 19 november 2008 till PTS framställde Operatörerna en begäran om att PTS skulle

text: i) förlänga tillståndshavarnas tillstånd att använda radiosändare i 900 MHz-bandet till att gälla till och med den 31 december 2025,

text: ii) tilldela TeliaSonera, Tele2 och Telenor ytterligare frekvensutrymme och minska Swefours utrymme,

text: iii) medge överlåtelse av frekvenser från Tele2 och Telenor till Hi3G om totalt 2*5 MHz samt därefter utfärda tillstånd till Hi3G och,

text: iv) bevilja teknik- och tjänsteneutralitet för Operatörerna.

text: Operatörernas ansökan till PTS innebar att de mellan sig fördelade hela det för elektroniska kommunikationstjänster tillgängliga frekvensutrymmet i 900 MHzbandet. Av ansökan framgick att för det fall PTS inte biföll Operatörernas ansökan i vissa delar skulle hela ansökan falla. I samband med den gemensamma ansökan ingick Operatörerna även en rad avtal sinsemellan.

text: Efter att PTS mottagit Operatörernas ansökan inledde PTS ett samrådsförfarande enligt LEK, där berörd part gavs möjlighet att yttra sig över beslutsutkastet innan beslut meddelades. Den 13 mars 2009 meddelade PTS ett beslut som i allt väsentligt överensstämde med innehållet i Operatörernas ansökan. Sammanfattningsvis såg fördelningen av frekvenser ut på följande sätt före respektive efter PTS beslut.

text: Ärendets handläggning

text: Konkurrensverket har inom ramen för ärendet genomfört en rad utredningsåtgärder. Inledningsvis har Konkurrensverket begärt in och erhållit kopior av de avtal som låg till grund för Operatörernas gemensamma ansökan. Dessa har analyserats. Operatörerna har givits möjlighet att yttra sig och de har då skriftligen inkommit med ett gemensamt svar där de ifrågasatt om samarbetet skulle kunna strida mot tillämpliga konkurrensregler. Därefter har Konkurrensverket inhämtat ytterligare information, bland annat Operatörernas underlag inför upprättandet av de aktuella avtalen. Detta underlag har granskats och analyserats. Analyser har vidare gjorts av berörda marknader och marknadsstrukturer samt

text: av andra för ärendet relevanta omständigheter. Konkurrensverket har även låtit en konsult göra en utredning som använts som underlag för marknadsbedömningen. Under utredningen har Konkurrensverket även haft möten med PTS och aktörer på marknaderna.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Utgångspunkter för Konkurrensverkets bedömning

text: Enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL är avtal mellan företag som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt förbjudna. Detta gäller särskilt sådana avtal som innebär att inköps- eller försäljningspriser eller andra affärsvillkor direkt eller indirekt fastställs (p. 1) eller marknader eller inköpskällor delas upp (p. 3).

text: Om det aktuella samarbetet kan påverka handeln mellan medlemsstater på ett märkbart sätt (det så kallade samhandelskriteriet) skall Konkurrensverket även tillämpa artikel 101 EUF.

text: Den relevanta produktmarknaden utgörs enligt Konkurrensverkets bedömning av fördelning av radiotillstånd i 900 MHz-bandet och den relevanta geografiska marknaden är Sverige. Operatörernas sammanlagda marknadsandelar är betydande på såväl den relevanta produktmarknaden som flera närliggande marknader (nedströms och uppströms), marknader som omfattar hela landet. Operatörerna är verksamma på samma marknadsnivå(er) och är faktiska konkurrenter, varför deras samarbete utgör ett horisontellt samarbete. Med hänsyn till dessa omständigheter bedömer Konkurrensverket att samhandelskriteriet är uppfyllt, varför även artikel 101 EUF är tillämplig.

text: För att ett förfarande ska omfattas av

text: 2 kap. 1 §

text: KL och artikel 101 i EUF krävs att det utgör ett avtal i den mening som avses i dessa bestämmelser. Konkurrensverket konstaterar att avtalskriteriet är uppfyllt i detta ärende. Mellan Operatörerna föreligger en gemensam vilja, vilken framgår dels av de avtal som är upprättade mellan Operatörerna dels av Operatörernas ansökan till PTS.

text: PTS handläggning påverkar inte

text: konkurrenslagens

text: tillämplighet Operatörerna har i sitt yttrande i ärendet anfört att de ställer sig frågande inför tanken att samarbetet med att ta fram och inge en gemensam ansökan, och sålunda efterkomma tillsynsmyndighetens anvisningar inför tilldelningsprocessen, skulle kunna strida mot tillämpliga konkurrensregler. Operatörerna har vidare anfört att innehållet i ansökan och den fördelning av frekvenser som

text: PTS beslutade om har styrts av PTS önskemål om att den framtida användningen av 900 MHz-bandet skulle lösas i samförstånd under vissa förutsättningar.

text: Konkurrensverket har därför inledningsvis analyserat huruvida konkurrensreglerna är tillämpliga på ett beteende där en myndighet haft en roll på så sätt som i detta ärende. Det följer av praxis att ett förfarande är undantaget konkurrensreglernas tillämpningsområde om förfarandet varit en direkt och avsedd eller ofrånkomlig effekt av en offentlig reglering så att de inblandade företagen saknat handlingsutrymme.

text: Det står klart att Operatörernas överenskommelse och gemensamma ansökan föregåtts av kontakter och dialog med PTS och att PTS därvid bl.a. upplyst om att en presumtion för förlängning kunde komma att tillämpas. Enligt Konkurrensverkets bedömning är Operatörernas agerande inte en direkt följd av en offentlig reglering och PTS inblandning medför inte heller på annat sätt att Operatörernas handlingsutrymme begränsats så att deras agerande undgår konkurrensreglernas tillämpningsområde.

text: Det faktum att PTS därefter godkänt den gemensamma ansökan genom att fatta beslut om tillstånd att använda radiosändare i 900 MHz-bandet som i allt väsentligt överensstämmer med den gemensamma ansökan, påverkar inte Konkurrensverkets bedömning i denna del.

text: Konkurrensbegränsande syfte eller resultat

text: Konkurrensrätten skiljer mellan avtal som har till syfte respektive resultat att begränsa konkurrensen. Kriterierna är alternativa, dvs. bedöms ett avtal ha till syfte att begränsa konkurrensen behöver inte även resultatet bevisas.

text: Avtal som har till syfte att begränsa konkurrensen genom fastställande av priser, begränsning av produktionen eller uppdelning av marknader eller kundunderlag anses särskilt skadliga ur konkurrenssynpunkt eftersom de direkt påverkar slutresultatet av konkurrensprocessen. Fastställande av priser och begränsning av produktionen leder direkt till att kunderna betalar högre priser eller inte får de kvantiteter de önskar. Uppdelning av marknader eller kundunderlag minskar det urval som står till buds för kunderna och leder därför till högre priser eller mindre

text: produktion. Det kan därför presumeras att dessa begränsningar har negativa effekter på marknaden och de är därför nästan alltid förbjudna.

text: I praxis har uttalats att vissa typer av avtal med största sannolikhet har negativa verkningar på konkurrensprocessen och på marknaden. De äventyrar därmed de mål som eftersträvas med gemenskapens konkurrensregler. Vid sådana avtalstyper är det särskilt tydligt att det konkurrensbegränsande syftet innebär ett så kallat faredelikt. Eftersom vissa typer av avtal (exempelvis fastställande av priser, uppdelning av kunder, vertikal prisbindning) erfarenhetsmässigt är avtal som typiskt sett begränsar konkurrensen behöver inte de konkreta verkningarna av dessa undersökas. En sådan kategorisering utifrån avtalstyp ger rättsäkerhet, dock alltid under förutsättning att det rättsliga och ekonomiska sammanhang som avtalet ingår i inte talar mot en sådan standardiserad prövning.

text: Sammanfattningsvis innebär det ovanstående att för att en syftesöverträdelse ska kunna anses föreligga måste man kunna utgå ifrån att beteendet kan medföra negativa effekter på konkurrensen.

text: I aktuellt ärende har Operatörerna ingått en överenskommelse om att begränsa och koordinera sin efterfrågan på en insatsvara. Samarbetet är genomfört på en reglerad marknad och faller inte uppenbart in under de kategorier av samarbeten som brukar anses utgöra syftesöverträdelser. Konkurrensverket har utrett om samarbetet ändå skulle kunna utgöra en syftesöverträdelse genom att analysera om samarbetet är ett sådant som typiskt sett alltid leder till sådana negativa effekter som beskrivs ovan.

text: I sin bedömning av syftet med avtalet har Konkurrensverket särskilt beaktat det förhållande att frekvenser är en begränsad och reglerad tillgång som PTS är ensamt behörigt att förfoga över genom beslut om tillstånd att använda radiosändare (

text: 1 kap. 3 §

text: LEK).

text: Av utredningen framgår att PTS har varit aktiv i den process som ledde fram till den gemensamma ansökan och det har förekommit upprepade kontakter mellan PTS och flera av Operatörerna. PTS har på ett tidigt stadium inbjudit till samråd och informerat Operatörerna om vilka principer myndigheten önskade tillämpa vid fördelning av frekvenser i 900 MHz-bandet. PTS har därvid framfört att en presumtion för förlängning kunde komma att tillämpas i ärendet. Operatörerna har kommit in med en ansökan som i stort överensstämde med de önskemål som PTS hade förmedlat. Därefter har PTS, efter samråd med marknaden, beslutat att fördela tillstånd att sända radio i 900 MHz-bandet i enlighet med den gemensamma ansökan.

text: I skälen till PTS beslut om tillstånd till Operatörerna angavs att det inte finns någon lagreglerad rätt till förlängning av ett radiotillstånd vid tillståndstidens utgång. PTS hänvisade till lagmotiven där det finns uttalanden om en presumtion för förlängning samt till praxis inom myndigheten och tillämpade presumtionen på så sätt att nya (förlängda) tillstånd meddelades.

text: Sammantaget har framkommit att PTS har uppmuntrat en samförståndslösning men därefter likväl självständigt fattat ett beslut om tilldelning. Denna handläggning i kombination med den ovan nämnda presumtionen gör att Operatörernas handlingsutrymme i just detta specifika fall varit ytterst begränsat. Detta gäller oavsett om Operatörernas subjektiva avsikt med samarbetet var att utestänga andra operatörer än Hi3G från 900 MHz-bandet.

text: I detta sammanhang kan nämnas att från och med 1 augusti 2010 gäller en lagändring i LEK som innebär att när antalet tillstånd inom ett frekvensutrymme har begränsats, ska tillståndsprövning ske efter allmän inbjudan till ansökan, om inte särskilda skäl föranleder annat, dvs. allmän inbjudan ska regelmässigt ske vid tillståndstidens utgång.

text: Beträffande PTS handlingsmöjligheter kan konstateras att Operatörernas gemensamma ansökan var utformad på så sätt att ansökan skulle avslås i sin helhet om delar av yrkandena inte skulle vinna bifall. Denna omständighet innebär enligt Konkurrensverkets mening dock inte att PTS kan anses ha blivit ställd inför en situation som lett till att myndigheten varit tvungen att acceptera Operatörernas ansökan. PTS hade såväl legal som faktisk möjlighet att avslå ansökan.

text: Med hänsyn till omständigheterna i ärendet bedömer Konkurrensverket att det rättsliga och ekonomiska sammanhanget inte heller tyder på att Operatörernas samarbete har lett till negativa resultat.

text: Konkurrensverket har mot bakgrund av det ovan redovisade utredningsarbetet inte funnit skäl att fortsätta en ytterligare djupare utredning i ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Som ovan redovisats bedömer Konkurrensverket att konkurrensreglerna är tillämpliga på samarbetet mellan Operatörerna. Konkurrensverket har i utredningen emellertid funnit att Operatörernas handlingsutrymme i just detta specifika fall varit ytterst begränsat. Vid en sammantagen bedömning finner därför Konkurrensverket att det inte finns tillräckliga skäl för att gå vidare med utredningen. Ärendet ska därför skrivas av från vidare handläggning.

text: Med denna utgång har Konkurrensverket inte haft anledning att göra en bedömning huruvida förutsättningarna för undantag enligt

text: 2 kap. 2 §

text: KL och artikel 101 p. 3 EUF är uppfyllda eller inte.

text: Beslutet att inte gå vidare med ärendet kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få frågan prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL väcks vid Marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit .


beslutstyp:
Stämningsansökning
Åläggande
Åtagande
Beslut från domstol

motpart: Selecta AB, Servess AB, Servess i Stockholm AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Detalj- och dagligvaruhandel

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 689/96 – Selecta AB, Servess AB och Servess i Stockholm AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 1997-03-13 (Dnr 689/1996)

text: Yrkande om åläggande för Selecta att vid vite om xx kronor fullgöra vissa åtaganden.

text: Stockholms tingsrätt (STR)

text: 1997-01-24 (T 8-712-96)

text: STR ålade Selecta att vid vite av 500 000 kronor att fullgöra åtagandet.

text: Marknadsdomstolen (MD)

text: 1998-07-03 (

text: MD 1998:10

text: MD fastställde tingsrättens dom.


motpart: Jegges choklad AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - marknadstillträde konfektyr

text: Jegges Choklad AB Att: Pär Larsson Teurajärvi 14 980 60 KORPILOMBOLO

text: Er skrivelse angående marknaden i Kiruna

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 25 augusti 1998 anfört klagomål över att Ni inte får sälja kokosbollar vid ett marknadsarrangemang i Kiruna.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: . I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns för närvarande inte tillräckliga skäl att närmare granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på. Konkurrensverket kommer inte att vidta ytterligare åtgärder i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av bitr. avdelningschefen Peter Delden. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Peter Delden

text: Bertel Kinch


title: Bankernas köp av Postgirot

text: Er skrivelse angående bankernas köp av Postgirot

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 26 juli 2000 begärt en utredning av förvärvets förenlighet med svenska lagstiftningen. Ni påpekar att ett monopol kommer att skapas inom svensk betalningsväsende där bankerna redan agerar oligopolmässigt.

text: Huvudregeln för att en koncentration ska prövas enligt

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, är att de berörda företagen tillsammans har en omsättning föregående räkenskapsår som överstiger fyra miljarder kronor och minst två av de berörda företagen har en omsättning i Sverige föregående räkenskapsår som överstiger 100 miljoner kronor för vart och ett av företagen.

text: Förvärvet kan även ha en gemenskapsdimension och prövas då av EG-kommissionen i Bryssel. Detta inträffar om den sammanlagda omsättningen i hela världen för samtliga de berörda företagen överstiger 5 miljarder euro och den sammanlagda omsättningen för minst två av de berörda företagen överstiger 250 miljoner euro.

text: Frågan om företagskoncentrationen skall bedömas av Europeiska kommissionen eller Konkurrensverket kommer att beslutas inom några veckor. Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket inte någon åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Har Ni några frågor med anledning av denna skrivelse går det bra att kontakta Olof Pontusson eller Christina Szatek på Förvärvsavdelningen, tel. Vx 08-700 16 00.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Eva Nemec.

text: Per-Arne Sundbom

text: Eva Nemec

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


motpart: Papegojkort Leif Ekberg AB

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - julkort inklusive porto

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – julkort inklusive porto

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har anfört att Posten AB gör sig skyldig till missbruk av dominerande ställning genom försäljning av julkort inklusive porto till hela världen för 10 kronor.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag

text: som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan dock inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakunniga Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Anita Kouvatsos.

text: Ann-Sofie Eriksson Anita Kouvatsos

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


title: Vilseledande marknadsföring - teletjänster

text: Er skrivelse angående Telias information om ISDN-tjänster.

text: Ni har i e-post till Konkurrensverket anfört klagomål över att Telia enligt Er mening ger vilseledande uppgifter i sin reklam/information om rubricerade tjänster.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL, innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: De problem Ni beskriver synes inte falla inom Konkurrensverkets ansvarsområde. Däremot skulle möjligen

text: marknadsföringslagen

text: kunna vara tillämplig på de omständigheter Ni beskriver. Tillsynsmyndighet är i detta fall Konsumentverket (adress: 118 87 Stockholm; tel. 08-429 05 00).

text: Konkurrensverket kommer att tillställa en kopia av handlingarna i ärendet till Konsumentverket för kännedom och eventuella åtgärder. Konkurrensverket vidtar därefter ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Rikard Englund.

text: Per-Arne Sundbom

text: Rikard Englund

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


motpart: Södertälje kommun

title: Utredning av Södertälje kommun, diverse inköp

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet från fortsatt utredning.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket uppmärksammade genom sin omvärldsbevakning uppgifter om att Södertälje kommun gjort flera inköp som inte omfattats av tidigare upphandlade avtal.

text: Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Södertälje kommun i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med tillämplig lag.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket utreder ett urval av de indikationer på överträdelser som anmäls till respektive uppmärksammas av Konkurrensverket. Beslut om vilka indikationer som ska prioriteras för fördjupad utredning fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy.

text: Mot bakgrund av de uppgifter som inkommit under utredningen bedömer Konkurrensverket att en fortsatt utredning av ärendet inte kommer att få en sådan allmänpreventiv effekt som det inledningsvis bedömdes att det skulle kunna få och att de utredningsinsatser som är nödvändiga för att kunna ta ställning till om det skett en överträdelse av upphandlingslagstiftningen inte är motiverade sett till möjligheten att nå önskat resultat med utredningen.

text: Med anledning av det skriver Konkurrensverket av ärendet.

text: Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om Södertälje kommun agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.


motpart: SSP Overseas Betting Limited

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - leveransvägran; annonsering

text: SSP Overseas Betting Ltd c/o Mathias Almström Almström & Rosenholm Hornsgatan 43

text: 118 49 STOCKHOLM

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning m.m. gällande annonsvägran

text: SSP Overseas Betting Limited, London, har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 28 augusti 1998 klagat över att tidningarna Expressen och Aftonbladet vägrat ett förnyat införande av annons beställd av SSP. Annonsen upplyser läsaren om var information om SSP kan återfinnas och innehåller följande uppmaning: "Öka VM-Dramatiken – spela med SSP!" SSP har hemställt att Konkurrensverket, såväl slutligt som interimistiskt, ålägger de bägge tidningarna att upphöra med sin vägran och tillåta SSP att annonsera. SSP har också hemställt att verket skall väcka talan om konkurrensskadeavgift om tidningarna efter ett eventuellt åläggande uppsåtligen fortsätter med sina överträdelser.

text: Konkurrensverket tillämpar

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: som innehåller förbud mot konkurrensbegränsande samarbete i

text: 6 §

text: och mot missbruk av en dominerande ställning i

text: 19 §

text: I

text: 38 § lotterilagen (1994:1000)

text: anges bl.a. att det inte är tillåtet att i yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte främja deltagande i ett inom landet anordnat lotteri som inte är tillåtet eller ett utom landet anordnat lotteri. Av

text: lotterilagens

text: förarbeten (

text: prop. 1993/94:182 s. 78

text: ) framgår att ett främjande av deltagande i ett otillåtet lotteri eller i ett utländskt lotteri kan ske genom att sprida inbjudan, plan, vinstförteckning, dragningslista eller liknande meddelande beträffande lotterierna.

text: Om tidningarna Expressen och Aftonbladet inte hade vägrat att ta in den av SSP beställda annonsen, skulle de enligt Konkurrensverkets mening ha brutit mot

text: 38 § lotterilagen

text: . Tidningarnas agerande är alltså en direkt följd av

text: lotterilagen

text: . Konkurrensverket kan inte se annat än att denna bestämmelse i

text: lotterilagen

text: är i överensstämmelse med Romfördragets bestämmelser (jfr EG-domstolens avgörande i målet

text: Schindler, REG 1994 s. I-1039). Då

text: konkurrenslagens

text: förbudsbestämmelser inte kan tillämpas när ett agerande inte är ett uttryck för den fria partsviljan utan är en direkt och avsedd effekt av lagstiftning eller en ofrånkomlig följd av denna, utgör tidningarnas förfarande inte en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: Om Konkurrensverket i visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Ärendet avskrivs.

text: Detta beslut har fattats av rättschefen Kenny Carlsson. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Göran Lindeborg. I den slutliga handläggningen har också deltagit konkurrensrådet Lennart Meyer.

text: Kenny Carlsson

text: Göran Lindeborg

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket


title: Konkurrensbegränsning i hyresavtal

text: Er skrivelse angående konkurrensbegränsande hyresavtal

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 27 juli 2000 anfört klagomål över att Ert hyreskontrakt innehåller konkurrensbegränsningar som hindrar Er att utöka Er verksamhet.

text: Konkurrensverket vill framföra att det kan finnas ett berättigat intresse för en ägare att på visst sätt bestämma vilken användning en lokal skall ha, om hyresvärden kan förväntas lida skada av en utökning av verksamheten. Allmänt sett kan en alltför detaljerad reglering av vilka artiklar en affärsinnehavare får sälja i syfte att skydda andra hyresgästers verksamhet inte anses vara motiverat. En detaljreglering kan leda till att konkurrensen sätts ur spel med efterföljande prisökningar och ett sämre utbud av varor och tjänster som resultat. Vidare kan en detaljerad sortimentsstyrning leda till att marknadsförhållanden konserveras och att dynamiken i utvecklingen av handeln hämmas.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen (

text: ), KL. Se bifogad informationsskrift.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Eva Nemec.

text: Per-Arne Sundbom

text: Eva Nemec

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Kriminalvården - förfrågan angående inköp av organisationskonsulter

text: Kriminalvården – avtal gällande organisationskonsulttjänster

text: Utkast till beslut

text: Kriminalvården har brutit mot

text: 1 kap. 9 §

text: och

text: 7 kap. 1 §

text: lag (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) genom att tillämpa ett felaktigt förfarande vid ingående av ramavtal avseende organisationskonsulttjänster.

text: Ärendet

text: Bakgrund

text: Vi har uppmärksammat att ni i december 2012 ingått ett ramavtal gällande organisationskonsulttjänster med företaget Enhancer AB. Ramavtalets ingående föregicks av ett förenklat upphandlingsförfarande enligt bestämmelserna i

text: 15 kap.

text: LOU. Ni motiverade användandet av det förenklade förfarandet med att ramavtalets totala värde uppskattades till ett lägre belopp än tröskelvärdet 1 233 401 kronor, som vid tiden för upphandlingens påbörjande utgjorde gränsen för när ett öppet eller selektivt förfarande enligt

text: 4 kap. 1 §

text: LOU ska tillämpas.

text: Annonsen publicerades i november 2012. Under annonseringstiden begärde leverantörer kompletterande upplysningar av er. Det leverantörerna ville veta var hur högt det uppskattade värdet av ramavtalet var. Frågeställningarna besvarades på följande sätt. ”Kriminalvården efterfrågar ett pris per timma och kommer att avropa arbete i nödvändig utsträckning” och ”Kriminalvården har genom val av upphandlingsform angett ett maxvärde för upphandlingen.” Tilldelningsbeslut fattades den 17 december 2012. Enhancer AB utsågs som vinnande leverantör.

text: I mars 2013, cirka tre månader in på ramavtalets 24 månader långa löptid, beslutade ni att uppdragets omfattning skulle utökas. Enhancer AB fick därför i uppdrag att utöver huvudkontorets verksamhet även utreda den regionala och

text: lokala nivån för att ge en helhetsbild av hur er organisation lämpligast bör struktureras. I maj 2013, d.v.s. fem månader in på kontraktets löptid, konstaterade ni att det utökade uppdraget innebar att ramavtalets värde med råge skulle överstiga tröskelvärdet 1 233 401 kronor.

text: I skrivelse till oss anförde ni att organisationskonsulternas uppdrag vid den tidpunkten var långt gånget, varför det inte ansågs meningsfullt att påbörja en ny upphandling. Ni har vidhållit att det vid påbörjandet av upphandlingen framstod som en korrekt bedömning att tillämpa ett förenklat upphandlingsförfarande, men att ni vid tidpunkten då ni insåg att tröskelvärdet skulle överskridas borde ha sagt upp ramavtalet och genomfört ytterligare en upphandling. I stället lät ni leverantören slutföra uppdraget. Totalt köpte ni tjänster från ramavtalet för cirka 2 850 000 kronor. Leverantören avslutade uppdraget i juli 2013. Då förlängningsoptionen inte utnyttjades upphörde ramavtalet att gälla den 31 december 2013.

text: Skäl för beslutet

text: Rättsläget

text: Vid offentlig upphandling ska upphandlande myndigheter behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt samt genomföra upphandlingar på ett öppet sätt. Vid upphandlingar ska även principerna om ömsesidigt erkännande och proportionalitet följas. Detta framgår av

text: 1 kap. 9 §

text: LOU.

text: Tjänsten organisationskonsulter är en A-tjänst enligt bilaga 2 till LOU. Upphandlingar vars kontraktsvärde överstiger tröskelvärdena ska annonseras i Europeiska unionens officiella tidning. Syftet med att tillgängliggöra annonser om upphandlingar på detta sätt är att garantera en tillfredsställande och gränsöverskridande konkurrensutsättning av offentliga kontrakt inom EU:s samtliga medlemsstater. Kontrakt vars värden understiger tröskelvärdena ska upphandlas enligt bestämmelserna i

text: 15 kap.

text: LOU, innebärande att annonsering endast sker i Sverige. Den begränsade annonseringen leder till kraftigt minskade möjligheter för företag i andra medlemsstater att konkurrera om sådana kontrakt.

text: Beräkning av värdet av ett kontrakt inför val av upphandlingsförfarande När en upphandlande myndighet ska beräkna värdet av ett kontrakt eller ett ramavtal, i syfte att bedöma om upphandlingen ska ske inom det direktivstyrda området eller om det räcker med ett förenklat förfarande, ska bestämmelserna i 3 kap. respektive

text: 15 kap.

text: LOU följas. Där stadgas att värdet ska uppskattas till det

text: totala belopp som ska betalas enligt kontraktet. Options- och förlängningsklausuler ska beaktas som om de utnyttjats. En upphandlande myndighet får heller inte dela upp en planerad anskaffning av varor eller tjänster i syfte att kringgå bestämmelserna om upphandling över tröskelvärdena i LOU. Även andra poster, som inte avser direkta utbetalningar, ska omfattas av beräkningsgrunden. Värdet av ett ramavtal ska beräknas till det högsta sammanlagda värdet av samtliga de kontrakt som planeras under ramavtalets löptid.

text: I

text: 3 kap. 4 §

text: LOU stadgas att tidpunkten för kontraktsvärdesberäkningen ska ske i samband med att annonsen om upphandlingen skickas ut enligt 7 kap. 1 §. Kontraktsvärdesberäkningen för upphandlingar under tröskelvärdet går i praktiken till på samma sätt. Det är alltså den upphandlande myndighetens bedömning av vilket kontraktsvärde varan eller tjänsten kan komma att uppgå till, som ligger till grund för val av förfarande. Av det skälet är det viktigt att en upphandlande myndighet iakttar noggrannhet vid bedömningen. Bedömningen ska kunna ifrågasättas på objektiva grunder.

text: I svårbedömda fall är det lämpligt att göra en restriktiv bedömning, och välja att genomföra upphandlingen som ett öppet eller selektivt förfarande. Vi vill särskilt poängtera att det inte finns några hinder för en upphandlande myndighet att tillämpa öppna eller selektiva förfaranden även i fall där kontraktsvärdet kommer att understiga tröskelvärdena.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Skyldigheten att annonsera en upphandling på ett sätt som möjliggör effektiv konkurrens är en av de mest grundläggande reglerna inom den offentliga upphandlingen. Det kan uppstå situationer där en upphandlande myndighet bedömt att ett förenklat förfarande kan tillämpas vid tilldelning av ett kontrakt eller ramavtal, men där utfallet blir att det slutliga kontraktsvärdet hamnar över tröskelvärdet. Förutsatt att den upphandlande myndigheten, när den uppskattat kontraktsvärdet och därefter valt förfarande, har agerat omsorgsfullt och gjort en restriktiv bedömning, är överskridandet av tröskelvärdet inte nödvändigtvis ett brott mot bestämmelserna i LOU.

text: Vid beaktande av förhållandena kring er upphandling av organisationskonsulter, konstaterar vi att ett flertal omständigheter talar för att ni borde ha insett att ett

text: öppet eller selektivt förfarande borde ha tillämpats vid annonseringen av upphandlingen. Vi bedömer att enbart grundförutsättningarna, d.v.s. ett ramavtal ingånget med en leverantör, med två års löptid, där avtalsföremålet är organisationskonsulttjänster och den upphandlande myndigheten har en rikstäckande organisation av Kriminalvårdens storlek, bör leda till slutsatsen att ett öppet eller selektivt förfarande ska tillämpas. Anbudspriset hos den vinnande leverantören visade sig vara 1 850 kronor per timme, vilket möjliggör högst cirka 670 timmars konsulttjänster. Det motsvarar ungefär fyra månaders arbete för en enda konsult. Konkurrensverket erinrar om att en upphandlande myndighet vid beräkning av avtals värde ska beakta förlängningsklausuler som om de avses att utnyttjas. Enligt det faktureringsunderlag Konkurrensverket tagit del av framgår att leverantören fakturerat för 3-4 konsulters arbete varje månad, från tidpunkten för ramavtalets ingående till dess att uppdraget avslutades efter sju månader.

text: Det framgår inte av förfrågningsunderlaget i hur stor omfattning ni avsåg att nyttja organisationskonsulttjänsterna. Vare sig ramavtalets eller det annonserade förfrågningsunderlagets villkor innehåller någon övre gräns för hur stort värde tilldelning av kontrakt med stöd av ramavtalet kan komma att ske. Ni har på begäran av leverantörer lämnat kompletterande upplysningar under upphandlingens annonseringstid. I upplysningarna framgår att ni inte själva vet hur mycket avtalsvärdet kan komma att bli, bara att arbete ”kommer att avropas i nödvändig utsträckning” samt att ni ”genom val av upphandlingsform angett ett maxvärde för upphandlingen.” Detta ger inte tydlig vägledning om att ramavtalets totala värde har bedömts vara lägre än tröskelvärdet.

text: Valet av upphandlingsförfarande innebär inte i sig själv någon begränsning av ramavtalets värde. Exempelvis upphandlas ramavtal avseende B-tjänster genom tillämpning av ett förenklat upphandlingsförfarande, men det finns inte någon övre gräns beträffande kontraktsvärdet av sådana tjänster. Då det saknas avtalsvillkor som begränsar det ekonomiska värdet, finns således en betydande risk att tröskelvärdet överskrids.

text: Mot bakgrund av avtalsföremålet, avsaknaden av ekonomisk gräns och löptiden om två år, har Kriminalvården enligt ramavtalets villkor haft möjlighet att avropa heltidsuppdrag för flera konsulter under en lång tid. Detta talar för att det redan vid annonseringen objektivt sett bör ha framstått som sannolikt att avtalsvärdet skulle komma att hamna ovanför tröskelvärdet. Vi anser därmed att risken att överskrida tröskelvärdet får anses ha varit känd redan vid tidpunkten för upphandlingens annonsering. Ni borde därför ha tillämpat ett öppet eller selektivt förfarande vid genomförandet av upphandlingen. Ni har vidare efter avtals tecknande valt att utöka leverantörens uppdrag och fortsatt att köpa aktuell tjänst, trots att ni efter fem månaders löptid hade kännedom om att tröskelvärdet

text: skulle komma att överstigas. Senast vid denna tidpunkt borde ni ha sagt upp ramavtalet och genomfört ett nytt annonserat upphandlingsförfarande.

text: Konsekvensen av att fel förfarande använts är att en tillräckligt effektiv konkurrensutsättning inte uppnåtts, eftersom avtalets värde egentligen varit så stort att det förelegat ett gränsöverskridande intresse av att annonsera det inom hela den inre marknaden.

text: Slutsats

text: Vi anser att ni brutit mot

text: 7 kap. 1 §

text: LOU och principen om öppenhet i

text: 1 kap. 9 § samma lag

text: genom att tilldela kontrakt avseende organisationskonsulttjänster från ett ramavtal som upphandlats genom ett förenklat förfarande, trots att det rätteligen borde upphandlats genom ett öppet eller selektivt förfarande.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektör Dan Sjöblom. Föredragande har varit Björn Larsson


motpart: Sonera Sverige AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - tillgång till accessnätet

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning – villkor för tillträde till accessnät

text: Sonera Sverige AB (Sonera) har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 28 augusti 1998 gjort gällande att den prissättning som Telia AB tillämpar av, å ena sidan, vissa tjänster som erbjuds konkurrerande teleoperatörer (Digitel 2M och Anatel) och, å den andra sidan, vissa tjänster Telia erbjuder sina egna kunder i konkurrens med de konkurrerande teleoperatörernas tjänster (ISDN-Multi och ADSL), utgör ett missbruk av dominerande ställning enligt

text: 19 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Konkurrensverket har inhämtat yttrande från Telia.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt fortsatt granska de förhållanden som påtalats i Soneras skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Ärendet avskrivs.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göran Karreskog. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Erik Westerström.

text: Göran Karreskog

text: Erik Westerström

text: Kopia till:


motpart: Lasse Henriksson Livs AB

title: Påstådd konkurrensbegränsning - dagligvaruhandel

text: Lasse Henrikssons Livs AB har den 24 augusti 2004 inkommit med ett klagomål avseende hembudsklausulen i hans avtal med ICA Sverige AB.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att vidta några åtgärder i detta fall.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Det finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska det avtal som klagomålet avser.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte vidta några åtgärder i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Peter Delden. Föredragande har varit Magnus Lindbäck.

text: Peter Delden Magnus Lindbäck

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.