title: Prishöjning - internetanslutning

text: Er skrivelse angående prishöjning internetanslutning

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 19 april 2001 anfört klagomål över den prishöjning på cirka 50 procent som Com hem genomfört.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Det är av största intresse för verket att få information om förhållanden som rör konkurrens- och prissättningsförhållanden på olika marknader. Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. För att verket skall utreda ett klagomål och pröva det aktuella agerandet med stöd av KL förutsätts normalt att agerandet påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den berörda varu- eller tjänstemarknaden. I Konkurrensverkets uppgifter ingår normalt inte att bedöma om ett pris är skäligt eller ej och i det aktuella fallet gäller också att företagen själva bestämmer berörda priser.

text: Enligt

text: 19 §

text: KL finns ett flertal förfaranden som kan vara missbruk av en dominerande ställning och som är förbjudna enligt lagen. Ett sådant missbruk kan vara att ett dominerande företag påtvingar en kund oskäliga inköps- eller försäljningspriser, s.k. överprissättning. En prövning enligt KL i sådant fall får bl.a. anses omfatta en analys som visar om priset står i rimlig relation till den berörda tjänstens ekonomiska värde. [1] En annan fråga som aktualiseras är fastställande av relevanta marknader. Den senare delen omfattar bl.a. en analys över graden av aktuella tjänsters utbytbarhet i ett kund- eller konsumentperspektiv.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Härutöver vill verket särskilt framhålla följande. När en fastighetsägare väl tecknat kontrakt med en operatör är man som lägenhetsinnehavare i princip hänvisad till denne under avtalets löptid. Från samhällsekonomiska utgångspunkter är det angeläget för konsumenterna och tillika lägenhetsinnehavarna att avtalen tecknas på så kort tid som möjligt för att kunna utnyttja den konkurrens som finns.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

text: [1] Frågor som rör oskäliga affärsvillkor, konkurrensreglerna och beslut av EG-domstolen utvecklas i

text: Konkurrenslagen

text: - en kommentar (Carlsson m.fl.; s. 246 f.).


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Telia Publicom AB

publisher: Konkurrensverket

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - Telias anbud till och avtal med Göteborgs Stad

org: kkv

sammanfattning: Telia hade i ett avtal med Göteborgs Stad erbjudit förmånligare priser för vissa samtal för det att kunden valde Telia som ensam leverantör av fast telefoni och att avtal tecknades för en tid av tre år. Efter att Konkurrensverket påtalat att Telia s rabatt riskerade att utestänga konkurrenter slöt Telia ett tilläggsavtal med Göteborgs Stad. Mot bakgrund av de åtgärder Telia vidtog beslutade Konkurrensverket att inte utreda förhållandena vidare.

text: Telia AB, org. 556103-4249, 123 86, FARSTA

type: stycke

text: Saken

type: rubrik

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning avseende trohetsskapande villkor i avtal rörande tele- och datakommunikation.

text: Beslut

text: Konkurrensverket vidtar inte någon åtgärd med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: IFRÅGASATT MISSBRUK AV DOMINERANDE STÄLLNING

text: 1. Konkurrensverket prövar i detta ärende om Telia AB:s tillämpning av lojalitetsskapande villkor i dotterbolaget Telia PubliCom AB:s erbjudande till och ramavtal med Göteborgs Stads Upphandlings AB samt de avtal som avropas i enlighet med ramavtalet utgör ett missbruk av dominerande ställning i strid med

text: 19 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Parten

text: 2. Telia AB är moderbolag i en koncern som ägs till 70 procent av staten. Teliakoncernen är verksam inom så gott som alla delar av den svenska telemarknaden och omsatte 1999 drygt 52 miljarder kronor.

text: 3. Telia PubliCom AB är ett av Telia AB helägt bolag. Enligt Telia skall Telia PubliCom utveckla, paketera, marknadsföra, sälja, leverera och producera lättanvända telekombaserade informationstjänster för hälso- & sjukvård, utbildning, offentlig förvaltning och intresseorganisationer så att livskvalitet, miljö och konkurrenskraft utvecklas.

text: Bakgrund

text: Branschförhållanden

text: 4. Även om Sverige aldrig haft något rättsligt monopol eller licenstvång för att anlägga telenät eller för att erbjuda teletjänster hade Televerket, sedermera Telia, så sent som 1993 ett de-facto monopol inom stora delar av telemarknaden. Genom ikraftträdandet av telelagen den 1 juli 1993 skapades reella förutsättningar för konkurrens på telemarknaden.

text: 5. Telia har än idag en unik ställning på marknaden såtillvida att företaget är ensamt om att inneha ett fast accessnät (lokalnät) som når så gott som alla hushåll och företag i hela riket. Telia har också i detta nät en betydande abonnentstock som kan uppskattas till ca 4,5 miljoner hushålls- resp. ca 2 miljoner företagskunder. Merparten av samtliga företag och hushåll är fortfarande direktanslutna till Telias fasta nät, vilket innebär att de betalar abonnemangsavgift till Telia. Dessa kunder kan dock genom förval eller genom att slå ett prefix före lands-, rikt- och abonnentnumret, låta samtal effektueras av någon annan än Telia.

text: Marknadsaktörer och marknadsandelar [1]

text: 6. Marknaden för fasta telefonitjänster omsatte under 1999 drygt 25 mdkr. Telias andel av denna marknad uppgick 1999 till drygt 85 procent. Den näst största operatören på fast telefoni var Tele2 vars andel av marknaden samma år var drygt 5 procent.

text: 7. Även på marknaden för nationella samtal hade Telia 1999 en marknadsandel på drygt 85 procent. De två näst största konkurrenterna, Tele2 och Telenordia, hade ca 5 procent vardera av marknaden. Räknar man bort trafik till mobiltelefoner uppgick Telias andel av den fasta nationella trafiken 1998 till uppskattningsvis ca 93 procent. Telias andel av marknaden hade då minskat med ca 1 procentenhet på två år.

text: 8. Post- och Telestyrelsen har gjort bedömningen att 75 procent av värdet av nationella samtal 1999 utgjordes av lokalsamtal. [2]

text: Förfarandet

text: 9. Telia PubliCom ingick den 22 december 1999 ramavtal med Göteborgs Stads Upphandlings AB avseende fast- och mobiltelekommunikation samt datakommunikation. Avtalet omfattar i första hand Göteborgs Stad med förvaltningar och bolag men även Mölndals kommun kan avropa enligt avtalet. Av avtalet framgår att det omfattar kommunens drygt 100 avtalsanvändare i form av förvaltningar, nämnder, bolag, mm. Enligt Telia var avtalet med Göteborgs Stad en av Telias största affärer under 1999. [3]

text: 10. Av bilaga 3 till avtalet framgår att Telia erbjuder två olika samtalsprislistor för fast trafik. Den väsentliga skillnaden mellan de två prisalternativen är att interna lokalsamtal, dvs. samtal mellan kommunens olika enheter, inte medför någon löpande avgift vid prisalternativ ett. Telia har beskrivit detta erbjudande som en ”nolltaxering” av samtalstrafiken. Erbjudandet förutsätter att Telia väljs som ensam leverantör av fast trafik. Det förmånligare priset förutsätter en avtalslängd om tre år. För att erbjudandet om ”nolltaxering” skall gälla skall slutligen såväl den som ringer som den som mottar samtalet ha Telia som ensam leverantör av fast trafik.

text: Ändring under ärendets handläggning

text: 11. Den 8 november 2000 tillställde Konkurrensverket Telia ett preliminärt ställningstagande till de villkor som Telia erbjudit i sitt avtal med Göteborgs Stads Upphandlings AB. I ställningstagandet gjorde verket bedömningen att villkoren hade karaktären av exklusivavtal och att de även i övrigt medförde allvarliga trohetsskapande effekter.

text: 12. Med anledning av Konkurrensverkets preliminära ställningstagande har Telia slutit ett tilläggsavtal med Göteborgs Stads Upphandlings AB där parterna tydliggör sina skyldigheter gentemot varandra. Tilläggsavtalet klargör att organisationsnummer som ansluter sig till Telia erhåller gratis intern lokaltrafik även om de ringer med andra operatörer via prefixlösningar. I samma tilläggsavtal gör parterna också klart att organisationer inom Göteborgs Stad under avtalstiden kan välja att teckna avtal med annan leverantör av fast trafik. I det fall avtal tecknas med annan operatör än Telia om annat än telefoni via prefixlösning får enheten erlägga samtalstaxa även för interna lokalsamtal med Telia enligt prisalternativ två i det ursprungliga avtalet.

text: 13. Telia har vidare förklarat att tilläggsavtalet skall förstås så att organisationer inom Göteborgs Stad erhåller ”gratis” intern lokaltrafik även om avtal tecknas med andra operatörer om trafik via ”prefix”. Organisationer inom Göteborgs Stad erhåller således ”gratis” intern lokaltrafik även om de via såväl manuella prefixval som automatiska prefixval ringer med andra operatörer för andra samtal än interna lokalsamtal.

text: 14. Enligt Telia är automatiska prefixval, så kallade ekonomival, mycket vanliga bland kunder som använder företagsväxlar. Ekonomival innebär enligt Telia att företag kan programmera telefonväxeln att distribuera samtal via den operatör som för det enskilda samtalet är billigast. Detta innebär att den som ringer inte själv behöver slå ett prefix till en annan operatör och att kunden således inte är beroende av den förvalsoperatör kunden har valt. När växling mellan olika nät sker i företagets egen växel har operatörerna ingen insyn i hur mycket trafik som går över andra operatörers nät.

text: RÄTTSLIG bedömning

text: 15. KL innehåller i 6 § ett förbud mot konkurrensbegränsande samarbete och i 19 § ett förbud mot missbruk av dominerande ställning. För att förbudet i 19 § skall vara tillämpligt skall två förutsättningar vara uppfyllda. För det första skall det aktuella företaget inneha en dominerande ställning på den relevanta marknaden. För det andra skall företaget i fråga agera på ett sätt som utgör ett missbruk av den dominerande ställningen.

text: Parten

text: 16. Teliakoncernen består av ett moderbolag och ett antal helägda dotterbolag. Oavsett den organisatoriska formen inom Telia är de olika bolagens funktioner starkt integrerade. Även om Telia PubliCom AB är en egen juridisk person, kan bolaget i konkurrensrättslig mening inte anses självständigt bestämma över sitt handlande på marknaden, inte minst eftersom bolagets verksamhet förutsätter tillgång till övriga tjänster inom koncernen.

text: 17. Konkurrensrättsligt är moderbolaget Telia AB och de helägda bolagen att betrakta som en ekonomisk enhet som kontrolleras av Telia AB. Av EG-rättslig praxis framgår att det föreligger en presumtion för att ett moderbolag kontrollerar de helägda dotterbolagens handelspolitik. Koncernledningens kännedom om Telia PubliCom AB:s agerande och Telia AB:s instruktioner till Telia PubliCom AB saknar härvid betydelse. Telia PubliCom AB:s agerande skall därför tillskrivas Telia AB.

text: Dominerande ställning

text: 18. Ett företag som i avsevärd utsträckning kan agera oberoende av sina konkurrenter och kunder anses ha en dominerande ställning på den marknad där företaget verkar. En viktig bedömningsgrund är därvid företagets marknadsandel på den relevanta marknaden. Det finns dock inga absoluta kriterier för bedömningen av om ett företag har en dominerande ställning, utan varje fall måste bedömas för sig.

text: 19. Av hittillsvarande praxis i EG-rätten kan slutsatsen dras att marknadsandelar över 40 procent förefaller vara beaktansvärda och utgöra tydliga tecken på dominans. EG-domstolen har i fallet Akzo [4] funnit att 50 procents marknadsandel skapar en presumtion för att företaget i fråga har en marknadsdominerande ställning. Skulle marknadsandelen överstiga 65 procent torde enligt EG-domstolen presumtionen för marknadsdominans bli nästan omöjlig att kullkasta, åtminstone om övriga företag på marknaden är små.

text: 20. Även Marknadsdomstolen (MD) har uttalat [5] att det föreligger en presumtion för dominerande ställning vid höga marknadsandelar. I det aktuella fallet hade Nitro Nobel en marknadsandel som under en treårsperiod överstigit 70 procent. MD angav att ett företag med en så hög marknadsandel nästan alltid har en ställning på marknaden som medför att förutsättningarna för en dominerande ställning i KL:s mening är uppfyllda.

text: 21. Telia har en mycket stark ställning på olika delar av den svenska telemarknaden. Denna starka ställning har i allt väsentligt sin grund i att förutvarande Televerket under lång tid hade ett de facto-monopol inom stora delar av telemarknaden. 1999 stod Telia för mer än tre fjärdedelar av den totala försäljningen på den svenska marknaden för fasta och mobila teletjänster. De två största konkurrenterna till Telia var Tele2 och Europolitan vars marknadsandelar uppgick till ca 10 procent vardera. Övriga teleoperatörer delade på de återstående ca 5 procenten av marknadens värde.

text: 22. På marknaden för telefoni från fast anslutningspunkt i Sverige har Telia en marknadsandel som överstiger 85 procent. De två näst största operatörerna på denna marknad har tillsammans en marknadsandel som uppgår till högst 10 procent. Övriga teleoperatörer har var för sig, men även sammantaget, obetydliga andelar av denna marknad. Att samtliga teleoperatörer och telefonikunder är beroende av det accessnät som Telia kontrollerar är ägnat att ytterligare förstärka Telias ställning på marknaden.

text: Missbruk av dominerande ställning

text: 23. Bestämmelsen i

text: 19 §

text: KL har sin förebild i artikel 82 EG-fördraget (f.d. artikel 86 Romfördraget) och överensstämmer i materiellt hänseende med denna. Förbudet har generell räckvidd.

text: 24. EG-domstolen har i flera fall funnit att tillämpning av s.k. trohetsskapande rabatter utgjort missbruk av dominerande ställning enligt artikel 82 EG-fördraget (f.d. artikel 86). Målet Suiker Unie [6] var det första fallet där EG-domstolen slog fast att det kan utgöra missbruk av dominerande ställning om ett dominerande företag använder sig av system med trohetsrabatter. I målet Hoffmann-La Roche [7] använde företaget sig av kontrakt där rabattens storlek stod i direkt relation till en exklusiv inköpsklausul där kunden fick rabatt på gjorda inköp bara om denne från Hoffmann-La Roche köpt hela eller en stor del av sitt behov under en viss tidsperiod.

text: 25. Missbruk kan således bestå i att en dominerande leverantör genom att tillämpa system av trohetsrabatter, bestämda efter kundernas individuella behov under viss tidsperiod, knyter kunderna till sig och begränsar marknaden till nackdel för konkurrenterna. En effekt av sådana rabatter kan bli att styckepriset för den till kunden sist sålda kvantiteten av en vara blir lägre än det genomsnittliga styckepris som kunden får betala till samma leverantör. Sådana rabatter kan försvåra för kunder till den dominerande leverantören att köpa även från andra leverantörer. Konkurrenter till den dominerande leverantören som vill sälja mindre kvantiteter till dennes kunder behöver bjuda under inte bara den dominerande leverantörens genomsnittliga styckepris utan även det rabatterade priset på dennes sist sålda kvantitet.

text: 26. När en aktör likt Telia har en mycket stark ställning på marknaden kan särskilt stränga krav ställas på aktören vid missbruksbedömningen.

text: Slutsats

text: Konkurrensverkets preliminära ställningstagande den 8 november 2000

text: 27. I det preliminära ställningstagandet konstaterade Konkurrensverket att det framgår av det ursprungliga avtalets ordalydelse att Telia sammankopplat en rabatt eller ett förmånligt pris med en exklusivitet för Telia. Exklusiviteten för Telia är dessutom kopplad till en avtalstid om minst tre år. De kontakter Konkurrensverket haft med Göteborgs Stads Upphandlings AB har också givit stöd för denna tolkning av avtalet.

text: 28. Genom avtal om leveranser som täcker hela eller en stor del av Göteborgs Stads behov knyter Telia kunden till sig så att konkurrenter helt eller delvis utestängs från möjligheten att leverera till dessa kunder under avtalstiden. Att rabatten dessutom kopplats till förutsättningen att även den enhet inom kommunen som rings upp har exklusivavtal med Telia förstärker erbjudandets trohetsskapande effekter.

text: 29. Verket bedömde i ställningstagandet att den i ärendet prövade rabattkonstruktionen skapar en artificiell kostnad i form av utebliven rabatt för den kund som önskar använda flera teleoperatörer. Sådana kostnader begränsar priskonkurrensen på de enskilda fasta trafikslagen. Genom rabattkonstruktionen kan Telia minska risken att förlora leveranser av vissa trafikslag till andra teleoperatörer som skulle kunna erbjuda bättre priser, villkor eller service för leveransen av ett eller flera enskilda fasta trafikslag.

text: 30. Trohetsrabatter av aktuellt slag skapar generellt strategiska fördelar för leverantörer med höga marknadsandelar och minskar möjligheterna till konkurrens. Sådana rabatter förstärker fördelarna av företagets breda utbud samt infrastrukturella fördelar. Telia har genom sitt accessnät unika fördelar att leverera fast trafik till slutkund. Detta gäller särskilt över kortare sträckor där Telias konkurrenter hittills inte lyckats utsätta Telia för någon påtaglig konkurrens. Effekterna av Telias rabattstruktur förstärks av företagets ekonomiska styrka relativt flertalet av sina konkurrenter.

text: 31. Konkurrensverket bedömde mot denna bakgrund att Telia missbrukat sin dominerande ställning.

text: Konkurrensverkets bedömning efter ändringar under ärendets handläggning

text: 32. Genom tilläggsavtalet har Telia på ett tydligt sätt gjort klart att erbjudna priser inte påverkas av att enheter inom Göteborgs Stad ringer med andra operatörer än Telia via prefixlösningar. I och med detta förtydligande tillägg står det klart att enheter inom Göteborgs Stad fritt kan utnyttja Telias förmånligare priser för interna lokalsamtal samtidigt som de via prefixlösningar utnyttjar andra operatörer för andra samtalsslag. Genom att erbjuda bättre vilkor än Telia för ett visst samtalsslag kan således konkurrenter till Telia locka enheter inom Göteborgs Stad att ringa via dem för det specifika samtalsslaget.

text: 33. Möjligheten att erbjuda telefoni via prefixlösningar kan emellertid knappast anses vara lika attraktivt för en operatör som att ha kunden ansluten till operatören som förvalskund. Därmed har även rabattkonstruktioner som är knutna till förval vissa trohetsskapande effekter. För större kunder likt Göteborgs Stad är effekterna av en sådan rabatt mindre eftersom dessa kunder idag har tillgång till tekniska lösningar som enkelt medger dem att distribuera samtal med en annan operatör än förvalsoperatören utan att de enskilda uppringarna faktiskt behöver slå operatörens prefix. En sådan teknisk lösning, så kallat ekonomival, kan således anses begränsa den praktiska skillnaden mellan prefixlösningar och förval för större kunder såsom Göteborgs Stad.

text: 34. Telia och Göteborgs Stad har genom nämnda tilläggsavtal också gjort tydligt att enheter inom Göteborgs Stad när som helst under avtalstiden kan sluta avtal om förval med konkurrerande operatörer. I sådant fall går enheten miste om det förmånligare priset avseende interna lokalsamtal. Även om prisskillnaden i sig fortfarande kan medföra en viss trohetsskapande effekt innebär förändringen att det klart framgår att kunderna, enheter inom Göteborgs Stad, inte är bundna till Telia under den treåriga avtalstiden. Telia är därmed inte skyddat från konkurrens under en viss tid utan konkurrenter kan när som helst vinna över Telias kunder genom att erbjuda bättre produkter och tjänster än Telia.

text: 35. Telia har anfört att det skulle vara förenat med kostnadsfördelar att hela organisationer samt deras samtalsparter är anslutna till Telia som ensam leverantör och att möjligheten att tillhandahålla ”gratis” intern lokaltrafik är beroende av att kunden är ansluten till Telia via förval. De åtgärder Telia vidtagit sedan Konkurrensverket redovisat sin uppfattning om rabattkonstruktionen har i väsentliga avseenden begränsat de negativa effekterna av rabatten. Konkurrensverket finner därför i detta fall inte anledning att närmare utreda Telias påståenden om att bindningarna skulle vara teknisk nödvändiga och att rabatten motsvaras av kostnadsfördelar.

text: 36. Mot bakgrund av vad som ovan anförts finner Konkurrensverket inte skäl att vidare granska avtalet mellan Telia PubliCom AB och Göteborgs Upphandlings AB. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: 37. Om Konkurrensverket i visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Rikard Englund. I den slutliga handläggningen har också konkurrensrådet Ulf Malmström och biträdande rättschefen Jan Stockhaus deltagit.

text: Ann-Christin Nykvist

text: Rikard Englund

text: Kopia till:

text: MCI/WorldCom

text: Telenordia

text: Göteborgs Stads Upphandlings AB

text: [1] Uppgifterna om marknadsandelar är hämtade från PTS, Svensk Telemarknad 1999

text: [2] PTS, Svensk Telemarknad 1999, sidan 19

text: [3] Telias tidskrift ”Televärlden", nr 4/2000

text: Mål C-62/86

text: Akzo, REG 1991, s. I-3359.

text: [5] Nitro Nobel,

text: MD 1999:17

text: [6] Förenade målen 40-48/73 m.fl., Suiker Unie, REG 1975, s. 1663.

text: Mål 85/76

text: Hoffmann-La Roche, REG 1979, s. 461, svensk specialutgåva nr 4, s. 315.

type: avgorande


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Prissättning - öl

text: Er skrivelse angående Systembolagets prissättning på öl

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 21 april 2001 anmält att Systembolaget utnyttjar sitt monopol för att sätta oskäliga priser på öl.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Konkurrensverket vill erinra om att verket på uppdrag av den svenska regeringen övervakar att Systembolagets detaljhandelsmonopol inte medför missbruk av dominerande ställning. Som ett led i denna övervakning rapporterar Konkurrensverket direkt till Europeiska kommissionen om tillämpningen av den svenska alkoholregleringen vad avser Systembolagets verksamhet och sortimentspolicy samt eventuella förändringar som genomförts under året eller som övervägs.

text: Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket inte skäl att med utgångspunkt i den lagstiftning verket har att tillämpa eller eljest närmare granska de förhållanden som påtalas i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


motpart: TeliaSonera Mobile Networks AB

title: Påstått missbruk - tillträde till accessnät

text: Advokat Katarina Goulet eller jur. kand Camilla Holmkvist

text: AJB Bergh Advokatbyrå AB

text: Box 55564

text: 102 04 STOCKHOLM

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – tillträde till accessnät

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Ärendet

text: TeliaSonera Mobile Networks AB (TeliaSonera) har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 26 juni 2006 begärt att Konkurrensverket med stöd av

text: 19 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, ska ingripa mot att Luftfartsverket (LFV) har missbrukat sin dominerande ställning. LFVs agerande avser upplåtelse av utrymme för infrastruktur för mobiltelefoni och w-lan.

text: Enligt TeliaSonera består missbruket i att LFV tar ut ett överpris på mobiltelefoni och s.k. w-lan samt nekar TeliaSonera tillträde till marknaden för w-lan på Arlanda och Bromma flygplatser.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Erik Westerström.

text: Gunnel Schön Erik Westerström

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Västerviks kommun

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Tillsyn gällande Västerviks kommun avseende upphandling av drift- och anläggningsarbeten

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; granskning av Västerviks kommuns upphandling av entreprenadtjänster avseende gata och park ______________________ Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket har granskat Västerviks kommuns upphandling av entreprenadtjänster avseende gata och park och funnit att myndigheten har agerat i strid med

text: 10 kap. 1 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att under 2022 ingå ramavtal om entreprenadtjänster avseende gata och park med Kanonaden Entreprenad AB utan föregående annonsering. Då förutsättningar för detta saknades utgör ingåendet av avtalen en otillåten direktupphandling.

text: Västerviks kommun förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog ett tips om att Västerviks kommun (Kommunen) hade genomfört en annonserad upphandling av entreprenadtjänster avseende gata och park som blev föremål för överprövning. Enligt tipset hade Kommunen ingått ett direktupphandlat avtal i avvaktan på överprövningsprocessen (s.k. täckningsköp).

text: 2. Mot bakgrund av tipset inledde Konkurrensverket en utredning i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida det aktuella avtalet hade ingåtts med stöd i lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU).

text: Omständigheterna i ärendet

text: Tidigare avtal och upphandlingar

text: 3. Kommunen hade sedan 2012 haft ett avtal med det egna bolaget Västervik Miljö & Energi AB om entreprenadtjänster inom områdena gata, park och transport som löpte ut under 2019. Ett nytt avtal med huvudsakligen samma innehåll slöts mellan parterna. Genom skriftliga avtal fortlöpte avtalsförhållandet mellan parterna och bestod under perioden från och med den 1 januari 2020 till och med den 16 oktober 2022. Kommunen har uppgett att de delar i avtalsförhållandet som har haft störst ekonomisk omfattning är gatuunderhåll, grönyteskötsel och vinterväghållning.

text: 4. I sammanhanget bör det framföras att Kommunen , redan i början av 2020, genom en utredning genomförd av externa jurister uppmärksammats på att avtalet med det helägda dotterbolaget Västervik Energi & Miljö AB utgjort en otillåten direktupphandling.

text: 5. Kommunen hade även haft ett avtal med Kanonaden Entreprenad AB (Kanonaden) som slöts den 16 mars 2018 med en löptid som längst till och med den 31 januari 2022. Detta avtal slöts efter en annonserad upphandling avseende mark- och anläggningsarbeten.

text: Aktuella upphandlingar

text: 6. Den 21 januari 2021 annonserade Kommunen en upphandling, benämnd ”Drift- och anläggningsentreprenad, gata och park”, som genomfördes med selektivt förfarande. Av olika skäl avbröts dock upphandlingen den

text: 29 november 2021. Upphandlingen avsåg tjänster som omfattades av Kommunens tidigare avtal med såväl Västervik Miljö & Energi AB som Kommunens avtal med Kanonaden.

text: 7. En ny upphandling genomfördes med öppet förfarande och annonserades den 17 mars 2022. Upphandlingen omfattade dels tjänster som ingick i den upphandling som avbröts den 29 november 2021, dels tjänster som utförts inom ramen för tidigare avtal med Västervik Miljö & Energi AB. I upphandlingsdokumenten uppger Kommunen att det uppskattade värdet av upphandlingen bedöms uppgå till 55 miljoner kronor per år.

text: 8. Tilldelningsbeslut meddelades den 16 maj 2022. En ansökan om överprövning av beslutet gavs därefter in, varefter förvaltningsrätten i dom den 12 oktober 2022 biföll ansökan och förordnade att upphandlingen skulle göras om. Efter att Kommunen överklagat domen beslutade kammarrätten i dom den 12 juni 2023, med ändring av förvaltningsrättens dom, att en rättelse i form av en ny anbudsprövning skulle göras. Kammarrättens dom överklagades därefter till Högsta förvaltningsdomstolen, som den 15 september 2023 beslutade att inte meddela prövningstillstånd.

text: 9. Kommunen fattade den 15 september 2023 ett nytt tilldelningsbeslut efter att ha gjort en ny utvärdering i enlighet med kammarrättens dom. Även detta beslut blev föremål för en ansökan om överprövning. Ansökan om överprövning kom senare att återkallas, varefter Kommunen under december 2023 ingick avtal som skulle träda i kraft den 1 februari 2024.

text: Aktuella ramavtal

text: 10. Med anledning av den första överprövningen tecknades ett tillfälligt ramavtal med Kanonaden den 16 augusti 2022 (Ramavtalet). Ingåendet av Ramavtalet föregicks inte av någon annonsering.

text: 11. Ramavtalet löpte från och med den 15 oktober 2022 till och med den 31 maj 2023 med möjlighet till förlängning i upp till ett år. Parterna ingick ett

text: skriftligt förlängningsavtal den 17 april 2023 genom vilket avtalsförhållandet förlängdes till den 31 maj 2024.

text: 12. Under utredningen har det inte framkommit annat än att även Ramavtalet omfattade samtliga de tjänster som omfattades av den annonserade upphandlingen den 17 mars 2022. Till och med den 22 december 2023 hade avrop på Ramavtalet gjorts till ett värde uppgående till 73 544 557 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Kommunens inställning

text: 13. Kommunen menar att den har upphandlat Ramavtalet i enlighet med bestämmelserna i LOU och har som grund för detta åberopat undantaget för direktupphandling i samband med överprövning i 19 a kap. 6–7 §§ LOU. Till stöd för sin inställning har Kommunen bland annat anfört följande.

text: 14. Ramavtalet omfattar drift- och anläggningsentreprenad inom gata och park inom tre angivna geografiska entreprenadområden. Syftet med Ramavtalet var att täcka in behovet av utförandet av de samhällskritiska funktioner som krävs till dess att ordinarie avtal kan tecknas.

text: 15. Värdet av Ramavtalet överstiger inte beloppsgränsen i

text: 19 a kap. 7 § andra stycket

text: LOU. Vidare beräknades inte heller värdet överstiga den aktuella beloppsgränsen vid Ramavtalets ingående.

text: 16. Anläggningsarbeten har varit motiverade att utföra ur ett säkerhetsperspektiv. Kommunen hänvisar, som typexempel på sådana åtgärder, till anläggningsarbeten på centrala kajer till följd av omfattande stormskador. Andra exempel på anläggningsarbeten är reinvesteringar i lekutrustning, där besiktningsanmärkningar visar att befintlig utrustning är säkerhetsfarlig och måste bytas ut. Merparten av anläggningsarbetena är kopplade till reinvesteringar och därmed hänförliga till att åtgärda kända brister och avvikelser.

text: 17. Dessutom är det Kommunens uppfattning att det inte har varit möjligt att avstå från att genomföra vissa åtgärder utifrån ett långsiktigt ekonomiskt perspektiv. Vissa åtgärder hade möjligen kunnat anstå för stunden, men detta skulle leda till mycket högre kostnader i framtiden. Exempelvis hade underhållsåtgärder som inte genomförts omgående kunnat resultera i att

text: utrustningens livstid förkortades avsevärt, vilket hade lett till att en kostsam nyinvestering hade behövt ske mycket tidigare än beräknat.

text: 18. Kommunens uppfattning är även att merparten av de åtgärder som Kommunen har att utföra vad gäller underhåll av allmänna platser, gator och andra allmänna anläggningar är tvingande enligt annan lagstiftning.

text: 19. Kommunen är även skyldig att underhålla allmän platsmark enligt olika skötselnivåer inom planlagt område. Som exempel kan anföras Kommunens ansvar att underhålla och sköta park- och naturmark enligt plan- och bygglagen. Kommunen menar därför att den inte kan underlåta att sköta ett planlagt parkområde och låta bli att sköta planeringar och gräsytor. Inom parkdriften ingår skötsel av planteringar och växtmaterial. Skulle Kommunen under en växtsäsong underlåta att rensa rabatter eller inte beskära träd och buskar skulle den samlade ekonomiska insatsen för att återta detta underhåll i efterhand bli mycket hög. Vissa planteringar och växter skulle även skadas i sådan omfattning att planteringarna skulle behöva göras om med nytt växtmaterial. Ett längre avbrott i Kommunens skötsel skulle innebära att den ackumulerade underhållsskulden snabbt skulle bli ohanterlig, samtidigt som både gator, parker och andra anläggningar skulle skadas med kostsamma reinvesteringar som följd.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig reglering

text: LOU:s tillämplighet

text: 20. LOU gäller för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 21. En upphandling får inte utformas i syfte att undanta den från LOU:s tillämpningsområde och får inte heller utformas i syfte att begränsa konkurrensen så att vissa leverantörer gynnas eller missgynnas på ett otillbörligt sätt.

text: Annonsering av upphandlingar

text: 22. Upphandlingslagstiftningens huvudsakliga syfte är att öppna upp den inre marknaden för konkurrens och att främja den fria rörligheten för varor och

text: tjänster på den inre marknaden. Mot bakgrund av detta ska upphandlingar som omfattas av upphandlingslagstiftningens tillämpningsområde som huvudregel annonseras, så att alla potentiella leverantörer får samma förutsättningar att lämna anbud i upphandlingar.

text: 23. Var en annons ska publiceras beror bland annat på upphandlingens värde. En upphandling av en byggentreprenad vars värde överstiger tillämpligt tröskelvärde presumeras vara av gränsöverskridande intresse och ska annonseras i enlighet med de direktivstyrda bestämmelserna i LOU. Det innebär att upphandlingen ska annonseras i TED. En upphandling av en byggentreprenad vars värde understiger tillämpligt tröskelvärde ska annonseras i enlighet med de icke-direktivstyrda bestämmelserna i LOU, vilket innebär att upphandlingen ska annonseras i en elektronisk databas som är allmänt tillgänglig.

text: 24. Vid tidpunkten för ingåendet av Ramavtalet uppgick tröskelvärdet för upphandlingar av byggentreprenadtjänster till 55 991 099 kronor och till 2 236 731 kronor avseende övriga tjänster.

text: 25. För upphandlingar vars värde understiger den så kallade direktupphandlingsgränsen behöver någon annonsering emellertid inte genomföras. Vid tidpunkten för ingåendet av Ramavtalet uppgick direktupphandlingsgränsen, i fråga om varor och tjänster i allmänhet och byggentreprenader, till 700 000 kronor.

text: 26. När något av LOU:s undantag är tillämpligt behöver någon annonsering inte heller genomföras.

text: Beräkning av värdet av upphandlingar

text: 27. Av

text: 5 kap.

text: LOU följer bland annat att värdet av en upphandling är det totala belopp som ska betalas enligt de kontrakt som ingår i upphandlingen. När värdet bestäms ska options- och förlängningsklausuler som anges i något av upphandlingsdokumenten inbegripas som om de hade utnyttjats. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt. Metoden för att uppskatta en upphandlings värde får inte väljas i avsikt att undvika att bestämmelserna

text: om upphandling över tröskelvärdena blir tillämpliga. En upphandling får delas upp så att bestämmelserna om upphandling över tröskelvärdena inte blir tillämpliga endast om en sådan uppdelning är berättigad av objektiva skäl. I värdet av en upphandling av en byggentreprenad ska det ingå, utöver det belopp som ska betalas för entreprenaden, värdet av varor och tjänster som den upphandlande myndigheten tillhandahåller entreprenören och som är nödvändiga för att entreprenaden ska kunna fullgöras.

text: Bestämmelserna om täckningsköp

text: 28. Det framgår av

text: 19 a kap. 6 §

text: LOU att en upphandlande myndighet, under vissa förutsättningar, får använda sig av direktupphandling för att tillgodose ett angeläget behov som har uppstått till följd av att en allmän förvaltningsdomstol handlägger eller har avgjort ett mål om överprövning av en upphandling och avtal inte får ingås, har beslutat att en upphandling ska göras om eller rättas, eller handlägger ett mål om överprövning av ett avtals giltighet och avtalet inte får fullgöras.

text: 29. Det framgår av

text: 19 a kap. 7 §

text: LOU att en direktupphandling enligt 6 § inte får ha längre löptid eller vara mer omfattande än vad som krävs med hänsyn till upphandlingens syfte samt att en sådan direktupphandling bara får användas om upphandlingens värde beräknas understiga det tröskelvärde som avses i 5 kap. 1 eller 2 § eller om upphandlingen avser ett sådant delkontrakt som enligt 5 kap. 8 § får tilldelas enligt 19 kap.

text: 30. Enligt förarbetena bör det vid bedömningen av om ett behov är angeläget tas hänsyn till användarnas intresse, allmänintresset och andra berörda intressen. Direktupphandling bör exempelvis få användas vid anskaffningar som är nödvändiga för att den upphandlande myndigheten ska kunna fullgöra ett samhällsviktigt uppdrag eller i övrigt fullgöra sina skyldigheter att tillhandahålla varor eller tjänster till allmänheten. Som typexempel på varor och tjänster som skulle kunna omfattas av bestämmelsen anges bland annat renhållning och annan grundläggande infrastruktur inom samhällsviktiga verksamheter. Som ytterligare exempel på angelägna anskaffningar anges sådana anskaffningar som är nödvändiga för att uppfylla lagstadgade miljökrav, djurskyddskrav, arbetsmiljökrav eller andra krav som syftar till att skydda människors och djurs liv, hälsa och säkerhet. Att behovet ska vara angeläget innebär att det är fråga om ett behov som för samhället eller en

text: enskild är så viktigt eller så grundläggande att det inte utan stor olägenhet kan anstå.

text: 31. Vidare är tidsaspekten central för bedömningen. Detta kommer till uttryck på så sätt att enbart anskaffningar som inte kan anstå till dess kontrakt i den överprövade upphandlingen får ingås eller fullgöras är att betrakta som angelägna.

text: 32. Eftersom syftet med så kallade täckningsköp är att täcka ett tillfälligt behov är det extra viktigt att kontraktets löptid och omfattning begränsas. Vid bedömningen av kontraktets löptid och omfattning bör utgångspunkten vara att löptiden eller omfattningen inte är längre eller mer omfattande än vad som krävs för att tillgodose behovet fram till dess att leverans kan ske enligt ett annonserat förfarande.

text: Bestämmelserna om förhandlat förfarande utan föregående annonsering på grund

text: av synnerlig brådska

text: 33. Enligt

text: 6 kap. 15 §

text: LOU får en upphandlande myndighet tillämpa förhandlat förfarande utan föregående annonsering på grund av synnerlig brådska om det föreligger vissa särskilda omständigheter. Det ska vara fråga om synnerlig brådska som beror på omständigheter som inte kan tillskrivas och inte har kunnat förutses av den upphandlande myndigheten. Det ska även vara omöjligt att hålla de tidsfrister som gäller för ett öppet, selektivt eller förhandlat förfarande utan föregående annonsering. Slutligen måste den aktuella anskaffningen vara absolut nödvändig.

text: 34. Det ställs höga krav på den upphandlande myndighetens planering och organisation för att undantaget för synnerlig brådska ska kunna tillämpas. Bestämmelsen får endast användas under mycket exceptionella omständligheter. De omständigheter som föranleder brådskan får inte till någon del bero på den upphandlande myndighetens agerande. Att en omständighet inte har kunnat förutses av den upphandlande myndigheten innebär att den omständighet som föranlett brådskan närmast har karaktären av force majeure.

text: 35. Det krävs att det föreligger ett orsakssamband mellan brådskan att anskaffa en viss tjänst och den omständighet som läggs till grund för tillämpningen av undantaget. Synnerlig brådska föreligger inte om det finns tid för att genomföra ett påskyndat förfarande.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Kommunen har genomfört en otillåten direktupphandling genom att ingå det

text: aktuella Ramavtalet

text: 36. Frågan i ärendet är huruvida det funnits stöd i LOU för Kommunen att ingå Ramavtalet på det sätt som gjorts. Nedan redogörs för den aktuella frågan.

text: 37. Enligt Kommunen avser de inköpta tjänsterna drift- och anläggningsentreprenad inom gata och park. Kommunens uppfattning är att tjänsterna utgör byggentreprenadtjänster. Kommunen har även inkommit med underlag bl.a. i form av 374 fakturor, avseende utförda arbeten inom ramen för Ramavtalet.

text: 38. Av det underlag som inkommit under utredningen framgår dock att Ramavtalet avser såväl arbeten som utgör byggentreprenadtjänster som arbeten som inte utgör byggentreprenadtjänster.

text: 39. I meddelandet om upphandling avseende den upphandling som senare överprövades uppges huvudsaklig CPV-kod vara 90600000 (rengöring, hygienisering och tillhörande tjänster i tätort och på landsbygden). Dylika arbeten utgör inte byggentreprenadtjänster. I meddelandet anges även ytterligare CPV-koder, vilka avser såväl byggentreprenadtjänster som andra tjänster.

text: 40. Mot bakgrund av att relevanta tröskelvärden överskrids oavsett vilken typ av tjänst som köpts in (se nedan) finner Konkurrensverket inte skäl att bedöma frågan om huvudföremålet för upphandlingen utgörs av byggentreprenadtjänster eller andra tjänster/varor.

text: 41. Som redogörs för i punkt 24 ovan uppgick, vid tidpunkten för Ramavtalets ingående, gällande tröskelvärde för byggentreprenadtjänster till 55 991 099 kronor och till 2 236 731 kronor avseende övriga tjänster.

text: 42. Som framförs ovan (se punkt 15) har Kommunen uppgivit att Ramavtalets värde inte överstiger beloppsgränsen i

text: 19 a kap. 7 § andra stycket

text: LOU, dvs.

text: gällande tröskelvärde. Vidare beräknades inte heller värdet överstiga det aktuella tröskelvärdet vid Ramavtalets ingående. Någon annan mer specifik värdeberäkning avseende Ramavtalet har Kommunen inte inkommit med. Under ärendets handläggning har det dock framkommit att Kommunen uppskattade värdet för den överprövade upphandlingen beräknades uppgå till 55 miljoner kronor per år (se punkt 7).

text: 43. Konkurrensverket vill framhålla att upphandlande myndigheter bör göra en restriktiv bedömning av värdet av en upphandling. Att en restriktiv bedömning bör göras är särskilt viktigt i svårbedömda fall.

text: 44. Det kan först konstateras att aktuellt tröskelvärde för andra tjänster/varor än byggentreprenadtjänster överskrids och att 19 a kap. 7 § därför inte är tillämpligt på Ramavtalet om det är detta tröskelvärde som ska ligga till grund för bedömningen. Gällande aktuellt tröskelvärde för byggentreprenadtjänster kan följande konstateras.

text: 45. Konkurrensverket noterar att Ramavtalet, vid nyttjande av eventuella optioner, som längst kunde löpa i 1 år och 7,5 månad. Utifrån det underlag som ingivits under utredningen framgår det att anskaffningarna, inom ramen för Ramavtalet, uppgick till ett värde om 73 544 557 kronor exklusive mervärdesskatt per den 21 december 2023, dvs. efter en tidsperiod om drygt 1 år och 2 månader.

text: 46. Utifrån detta kan det konstateras att Kommunen vid tidpunkten då Ramavtalet ingicks i vart fall borde ha insett att Ramavtalets värde riskerade att överskrida gällande tröskelvärde oavsett om det var fråga om byggentreprenadstjänster eller övriga tjänster. Således borde Kommunen redan på denna grund gjort en restriktiv bedömning vid värdeberäkningen.

text: 47. Det har även framkommit att avtalsperioden för den överprövade upphandlingen uppgår till 5 år. Vid nyttjande av eventuella förlängningsoptioner kunde dock avtalet som längst löpa i 8 år. Givet den takvolym som stadgats i den överprövade upphandlingen kan det konstateras att den totala takvolymen för den överprövade upphandlingen, vid nyttjande av förlängningsoptionerna, uppgår till 87,5 miljoner kronor per år. Följaktligen uppskattades även värdet av den överprövade upphandlingen överskrida gällande tröskelvärden.

text: 48. Mot bakgrund av det ovan anförda är Konkurrensverkets uppfattning att Kommunens beräkning av Ramavtalets värde inte är en sådan restriktiv bedömning av avtalsvärdet som kan läggas till grund för beräkningen av

text: värdet i det här fallet. Kommunen har inte heller inkommit med förtydligande uppgifter som styrker att Kommunens värdeuppskattning kan ligga till grund för avtalsvärdet och ge stöd för Kommunens uppfattning enligt punkt 15 ovan att

text: 19 a kap.

text: LOU är tillämpligt. I brist på tillförlitlig värdeuppskattning inför att Ramavtalet ingicks bör i detta fall i stället det faktiska utfallet av värdet av samtliga avrop inom ramen för Ramavtalet ligga till grund för värdeberäkningen.

text: 49. Konkurrensverket konstaterar att det faktiska värde som är hänförligt till Ramavtalet per den 21 december 2023, dvs. 73 544 557 kronor för en tidsperiod som är kortare än Ramavtalets löptid vid eventuellt nyttjande av förlängningsoptioner, ensamt överstiger gällande tröskelvärden för såväl byggentreprenader som övriga tjänster. Redan på denna grund var bestämmelsen om direktupphandling vid överprövning i

text: 19 a kap.

text: LOU inte tillämplig vid ingåendet av Ramavtalet.

text: 50. Därutöver kan det tilläggas att avtalen som tecknats inom ramen för den överprövade upphandlingen trädde ikraft den 1 februari 2024. Arbeten som utförts från den 21 december 2023 fram till 31 januari 2024 är således inte inräknade i angivna belopp. Det verkliga värdet av Ramavtalet måste följaktligen antas vara högre än vad som angivits ovan.

text: 51. Kommunens inställning har redogjorts för ovan.

text: 52. Under utredningen har det även inkommit underlag, i form av fakturor, avseende utförda arbeten inom ramen för Ramavtalet.

text: 53. Konkurrensverkets bedömning, baserat på informationen i de fakturor som Kommunen har kommit in med, är att det finns ett flertal arbeten som inte kan anses vara angelägna utifrån

text: 19 a kap. 7 §

text: LOU. Exempelvis förekommer arbeten som avser Halloween-dekorationer, julbelysning, julgranar och juldekorationer, valborgsfirande samt alla hjärtans dag.

text: 54. Inte heller långsiktiga ekonomiska perspektiv utgör behov som är angelägna. Arbeten som utförts med stöd av detta kan därför inte motiveras enligt bestämmelsen om täckningsköp.

text: 55. Utifrån det ovan anförda är Konkurrensverkets uppfattning att Kommunen inte visat att samtliga anskaffningar har varit nödvändiga och därmed angelägna i den mening som krävs enligt bestämmelsen om täckningsköp. Dessa arbeten hade rimligtvis kunnat anstå till dess att kontrakt i den överprövade upphandlingen hade kunnat ingås.

text: 56. Följaktligen har det utförts arbeten som får anses vara mer omfattande än vad som krävs med hänsyn till upphandlingens syfte. Alldeles oavsett värdet

text: på upphandlingen kan bestämmelsen om täckningsköp inte anses vara tillämplig på Ramavtalet.

text: 57. Som framgår ovan bedömer Konkurrensverket att bestämmelsen om täckningsköp inte har varit tillämplig i förevarande fall. Vidare överstiger värdet av Ramavtalet direktupphandlingsgränsen och tillämpligt tröskelvärde. Under förutsättning att något av undantagen från skyldigheten att annonsera upphandlingar i

text: 6 kap.

text: LOU har varit tillämpligt kan likväl ingåendet av Ramavtalet ha varit tillåtet. I sammanhanget är undantagsbestämmelsen i

text: 6 kap. 15 §

text: LOU av intresse.

text: Anskaffningarna har inte varit absolut nödvändiga

text: 58. Som framgått är ett av rekvisiten för att undantaget om synnerlig brådska ska vara tillämpligt att anskaffningen ska vara absolut nödvändig. Det bör noteras att kravet i

text: 6 kap. 15 §

text: LOU kräver att anskaffningen måste vara absolut nödvändig. Kravet är således högre ställt till skillnad från bestämmelsen om täckningsköp som kräver att anskaffningen måste vara nödvändig.

text: 59. Enligt rättspraxis från Högsta förvaltningsdomstolen är det anskaffningen i sig, dvs. kontraktsföremålet, som ska vara absolut nödvändigt för att undantagsbestämmelsen ska kunna tillämpas. Enligt domstolen innebär detta dock inte att avtalets innehåll saknar betydelse för bedömningen. Vidare anges det att direktupphandling på grund av synnerlig brådska inte får användas för att säkerställa att ett trängande behov inte uppstår i en obestämd framtid, utan endast för att tillgodose ett trängande behov som faktiskt har uppstått eller kan förväntas uppstå inom kort. Om det av avtalsvillkoren inte klart framgår att så är fallet utan det i stället vid en tolkning av dessa framstår som om anskaffningen görs för att kringgå reglerna om annonsering av en upphandling kan anskaffningen inte anses vara absolut nödvändig.

text: 60. Även i rättspraxis från EU-domstolen förs ett liknande resonemang som i avgörandet från HFD. Konkurrensverket anser att EU-domstolens dom ger stöd för att tillämpningen av ett undantagsförfarande bland annat kräver att kontraktsföremålet är avgränsat till det som är absolut nödvändigt. Även om det faktiskt föreligger skäl att tillämpa ett undantagsförfarande får inte omfattningen av anskaffningarna medföra att sådant som inte är absolut nödvändigt anskaffas. Ovan angivna tjänster som inte ansetts vara nödvändiga kan följaktligen inte heller anses vara absolut nödvändiga.

text: Det hade varit möjligt att hålla de tidsfrister som gäller för ett förfarande enligt LOU 61. Som framförs i punkt 4 blev Kommunen redan i början av 2020 varse att avtalet med det helägda dotterbolaget Västervik Energi & Miljö AB utgjort en otillåten direktupphandling. Vid denna tidpunkt fanns även ett upphandlat avtal med Kanonaden vars längsta möjliga avtalstid var den 31 januari 2022. I sammanhanget bör det även noteras att Kommunen förlängde avtalet med det helägda dotterbolaget ett flertal gånger, bland annat den 19 januari 2021 samt den 14 februari 2022. Det står därför klart att Kommunen i vart fall hade kunnat genomföra en upphandling genom att tillämpa förkortade tidsfrister på grund av tidsbrist i enligt

text: 11 kap. 11 §

text: LOU.

text: 62. Kommunen hade således kännedom om att det upphandlade avtalet med Kanonaden kunde löpa som längst till den 31 januari 2022 vid den tidpunkt då Kommunen blev varse att avtalet med det helägda dotterbolaget utgjorde en otillåten direktupphandling.

text: 63. Konkurrensverkets uppfattning är därför att det, i vart fall vid tidpunkten då Kommunen blev varse att avtalet med det helägda dotterbolaget utgör en otillåten direktupphandling, ska vara avgörande för bedömningen av huruvida det var möjligt att hålla tidsfristerna. Följaktligen borde Kommunen planerat för en annonserad upphandling redan i början på 2020. Det hade då varit fullt möjligt att ha ett upphandlat avtal på plats med avtalsstart senast 1 februari 2022. Ett sådant agerande hade även medfört att Kommunen hade haft gott om tid för att ta höjd för en eventuell överprövning. Kommunen har därför inte gjort det som skäligen kan krävas.

text: 64. Konkurrensverkets slutsats är således att det hade varit möjligt att hålla de tidsfrister som gäller för ett förfarande enligt LOU.

text: Omständigheterna hade kunnat förutses av Kommunen

text: 65. Konkurrensverket kan konstatera att Kommunen upphandlat i ärendet aktuella tjänster under en lång tid. Redan 2012 ingick Kommunen avtal med det helägda dotterbolaget Västervik Energi & Miljö AB avseende sådana tjänster. Behovet har alltjämt förelegat fram till dags dato, se punkterna 3–12 ovan. Behovet har således varit välkänt för Kommunen och följaktligen kunnat förutses.

text: 66. Kommunen har anfört att överprövningsprocessen tagit orimligt lång tid. Konkurrensverket uppfattar det som att Kommunen menar att den långa

text: överprövningsprocessen utgjort en oförutsedd omständighet. Konkurrensverket ifrågasätter förvisso inte att överprövningsprocessen har tagit längre tid än vad en upphandlande myndighet rimligtvis bör ta höjd för.

text: 67. Det noteras dock att den upphandling som genomfördes som ett selektivt förfarande benämnd ”Drift- och anläggningsentreprenad, gata och park” annonserades den 21 januari 2021. Den aktuella upphandlingen avbröts först den 29 november 2021. Följaktligen förflöt tio månader från det att upphandlingen annonserades till dess att upphandlingen avbröts. Utifrån det som framkommer av avbrytandebeslutet står det klart att skälen för avbrytandet är hänförligt till Kommunen själv. Även den omständigheten att avbrytandet skett först tio månader efter annonsering tyder på att det varit fråga om en ineffektiv handläggning från Kommunens sida.

text: 68. Den efterföljande upphandlingen som sedermera blev föremål för överprövning annonserades den 17 mars 2022. Från avbrytandet av upphandlingen som genomfördes med ett selektivt förfarande till annonseringen av den efterföljande upphandlingen förflöt det således omkring 3,5 månad.

text: 69. Konkurrensverket bedömer att den långa överprövningsprocessen förvisso kan betraktas som en oförutsedd omständighet. Det är dock inte överprövningsprocessen som varit en avgörande faktor. Om upphandlingen som sedermera avbröts hade genomförts med skälig omsorg hade den efterföljande annonserade upphandlingen kunnat påbörjas betydligt tidigare. Den efterföljande upphandlingen borde rimligtvis även ha kunnat påbörjas tidigare än 3,5 månad efter avbrytandebeslutet. Följaktligen är det Kommunens eget agerande som medfört att upphandlingen har blivit försenad.

text: 70. Med hänsyn till att det varken funnits stöd i bestämmelsen om täckningsköp enligt 19 a kap. 6–7 §§ LOU eller synnerlig brådska enligt

text: 6 kap. 15 §

text: LOU har Kommunen genomfört en otillåten direktupphandling. Detta innebär i sin tur att Kommunen har agerat i strid med

text: 10 kap. 1 §

text: LOU genom att ingå det aktuella Ramavtalet.

text: Slutsats

text: 71. Kommunen har agerat i strid med

text: 10 kap. 1 §

text: LOU genom att direktupphandla Ramavtalet utan att först genomföra en annonserad upphandling.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Ett tillsynsbeslut innebär inte ett förbud eller föreläggande. Det är således inte förenat med en sanktion i sig, men kan ändå få rättsliga följder. Om en upphandlande myndighet genomför upprepade otillåtna upphandlingar kan exempelvis tidigare förseelser utgöra en försvårande omständighet som motiverar en högre upphandlingsskadeavgift vid efterföljande otillåtna direktupphandlingar.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

title: Kartell i skivbranschen

text: Er skrivelse angående eventuell kartell inom skivbranschen

text: Ni har i en skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 16 januari 2000 informerat om att tre olika affärer i Stockholmsområdet har likadan prissättning på CD-skivor samt att de tre affärerna höjt priserna vid samma tillfälle.

text: Konkurrensverket har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpning av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Lagen innehåller två generella förbud, ett mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (

text: 6 §

text: ) och ett mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Avtal eller avtalsklausuler som omfattas av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete är ogiltiga.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Verket bedömer att det för närvarande inte finns tillräckliga skäl att med utgångspunkt i KL eller i övrigt granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Konkurrensverket vill därutöver tillägga att verket den 14 januari i år till regeringen överlämnade en rapport om konkurrensutvecklingen i Sverige under 1990-talet. Av rapporten framgår bl.a. att prisnivån i Sverige överstiger genomsnittet i EU med omkring 20 procent. Konkurrensverket föreslår i rapporten att det närmare utreds i vilken utsträckning Sveriges ogynnsamma relativa prisläge kan förklaras av bristande konkurrens.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Elin Schedin.

text: Per-Arne Sundbom

text: Elin Schedin

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Goldcup 6174 AB, u.ä.t. Office Depot Sweden (Holding) AB, Frans Svanström & Co AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Detalj- och dagligvaruhandel

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 42/2011 – Goldcup 6174 AB, u.ä.t. Office Depot Sweden (Holding) AB och Frans Svanström & Co AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2011-02-18 (Dnr 42/2011)

text: Konkurrensverket lämnar Goldcup 6174 ABs förvärv av ensam kontroll över Frans Svanström & Co AB, org. nr 556024-9558, utan åtgärd.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Skrivelse Landstinget Sörmland- förfrågan avseende köp av kirurgitjänster

text: Förfrågan angående köp av plastikkirurgitjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av Landstinget Sörmlands agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket fick information om att Landstinget Sörmland, härefter kallad Landstinget, köpt plastikkirurgitjänster avseende bröst- och bukplastik. Konkurrensverket tillskrev med anledning av detta Landstinget den 22 januari 2014 och ombad Landstinget att sända in en kopia på aktuellt avtal samt en redogörelse för omständigheter och bestämmelser som åberopas för de fall köpen inte har föregåtts av annonsering.

text: Landstinget inkom med en svarskrivelse och kopia på nämnda avtal den 11 februari 2014. Av svaret framgår att Landstinget, genom kliniken för kirurgi och urologi på Mälarsjukhuset Eskilstuna, ingick avtal med Teres Plastikkirurgigruppen Sabbatsberg AB avseende utförande av bröstrekonstruktion, bröstreduktion och bukplastik. Avtalsperioden är enligt avtalet 2013-04-01 – 2014-03-31. Avtalet har enligt uppgift från Landstinget inte föregåtts av annonsering enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling. Landstinget angav att avtalet slöts med hänvisning till att patienters behov och aktuell patientkö inte kunde tillgodoses genom egna resurser inom den egna kliniken. Enligt Landstingets uppgift har 13 patienter erhållit vård inom ramen för aktuellt avtal och kostnaden ska ha uppgått till 331 254 kronor.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet -05 -023 1 02 , 08-24 55 43 .4 v1 , 5 20 KKV1


title: VGR – förhandsinsyn gällande kateterablation av hjärtarytmier

text: VGR - förhandsinsyn gällande kateterablation av hjärtarytmier

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning av era inköp som avser kateterablation av hjärtarytmier för patienter 18 år och äldre. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av tillförordnad biträdande enhetschefen Mattias Berger. Föredragande har varit upphandlingsrådet Nathalie Vaardahl.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


title: Oskäliga priser - nätavgift

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 23 april 2001 anfört klagomål över Sydkrafts pris på överföring av el.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Den omreglering av elmarknaden som trädde i kraft den 1 januari 1996 innebär att all handel med el ska ske i konkurrens. Distribution av el, dvs. överföring av el via nät, betraktas dock som ett s.k. naturligt monopol och har därför inte konkurrensutsatts. Detta har medfört att handel med el och distribution av el numera alltid måste ske i separata företag. Elleverantör kan väljas fritt, medan nätbolag inte alls kan väljas. Tillsyn av nätavgifterna inkl. prövning av deras skälighet prövas av en statlig myndighet, Energimyndigheten. Denna prövning sker med stöd av

text: ellagen (1997:857)

text: Konkurrensverket vidtar ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse utöver att tillställa en kopia av handlingarna i ärendet till Energimyndigheten.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

motpart: Berendsen Textil Service AB

title: Påstått konkurrensproblem - tvätteriverksamhet

text: Påstått konkurrensproblem- tvätteriverksamhet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har i anmälan som inkom till Konkurrensverket den 20 juli 2010 anfört att Kriminalvården, tvätteri Skogome, i sin säljverksamhet tillämpar ett förfarande i form av underprissättning, vilket är ägnat att snedvrida och hämma förekomsten och utvecklingen av en effektiv konkurrens på marknaden. I anmälan beskrivs att Trollhättans Stad genomförde en offentlig upphandling av cirkulationstvätt för Trollhättans Stad och Vänersborgs kommun. Det anges att anbud inkom från tre leverantörer, Kriminalvården tvätteri Skogome, Textilia Rimbo AB och Berendsen Textil Service AB. Enligt anmälan tilldelades tvätteri Skogome kontraktet.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Vid ifrågavarande utredning har Konkurrensverket granskat tvätteri Skogomes anbud i tidigare nämnda upphandling. Detta anbuds värde har granskats i förhållande till den lagstiftning som reglerar området. Tvätteri Skogome bedriver arbetsdrift och sysselsätter intagna. I

text: 10 § lagen (1974:203)

text: om kriminalvård i anstalt framgår att en intagen ska under arbetstid ges möjlighet till arbete, undervisning, utbildning, arbetsträning, särskilt anordnad verksamhet som syftar till att motverka brott eller missbruk eller någon annan lämplig sysselsättning som såvitt möjligt främjar utsikterna för honom att efter frigivningen inordna sig i samhället.

text: I 5§

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: anges att om inget annat ekonomiskt mål för verksamheten beslutats, ska avgifter beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. I regleringsbrevet för budgetåret 2010 avseende Kriminalvården anges i avsnitt 6.3 att kravet på full kostnadstäckning enligt 5§

text: första stycket

text: avgiftsförordningen (1992:191)

text: varken gäller för arbetsdriften eller terapiverksamheten. För arbetsdriften gäller att direkta kostnader till 50 procent ska täckas av avgiftsintäkterna.

text: Samtidigt anges i Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd för arbetsdriften KVAF (PROD) 2006:15, 3 § att chefen för ett lokalt verksamhetsområde ansvarar för att priser på varor och tjänster sätts så att bästa affärsmässiga resultat uppnås, utan att de rehabiliteringsmässiga målen för de intagna eftersätts. Det pris som i rådande konkurrenssituation får anses vara normalt marknadspris skall, tillsammans med utförande, leveranssäkerhet och andra prispåverkande faktorer, utgöra grunderna för prissättningen. Prisdiskriminering får inte förekomma.

text: Enligt Kriminalvården har anbudets kostnader beräknats utifrån den kapacitet angivet uppdrag skulle ta i anspråk. Därefter menar Kriminalvården att anstaltens totala kostnad för uppdraget jämfördes med rådande marknadspris och justerades i enlighet med detta. Priset har således, som det får förstås, justerats uppåt mot marknadspris istället för att motsvara 50 procent av direkta kostnader i enlighet med regleringsbrevet för budgetåret 2010 avseende Kriminalvården.

text: Tvätteri Skogome sysselsätter i snitt 55 klienter/intagna per dag, 38 timmar i veckan. I Konkurrensverkets skriftväxling med Kriminalvården uppges att tvätteri Skogome har deltagit i flera upphandlingar de senaste åren, varav vissa har lett till avtal.

text: Regelverk

text: Konkurrensverket ska verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna samt en effektiv offentlig upphandling till nytta för det allmänna och marknadens aktörer.

text: Enligt 3 kap. 27 och 32 §§ KL får Stockholms tingsrätt förbjuda staten, en kommun eller ett landsting att i en verksamhet av kommersiell eller ekonomisk natur tilllämpa ett visst förfarande om det snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens eller om det hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas när det gäller förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt.

text: Även konkurrenssnedvridande verksamhet som en kommun eller ett landsting bedriver får förbjudas. Förbud får dock inte meddelas om verksamheten är förenlig med lag. Enligt 3 kap. 27§ kan Stockholms tingsrätt endast förbjuda förfaranden i statlig verksamhet och inte verksamheten i sig.

text: Även om bedömningen av försvarbarhet från allmän synpunkt är bred och påverkas av flera faktorer kan formuleringen av regleringsbrevet vara av betydelse såväl som att prissättningen av anbudet inte förefaller understiga vad som anges i regleringsbrevet. Enligt Konkurrensverkets bedömning skulle den eventuella konkurrenssnedvridningen på marknaden närmast förvärras om prissättningen i varje enskilt fall följde regleringsbrevet för budgetåret 2010 avseende Kriminalvården.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Tvätteri Skogome har deltagit i flera upphandlingar och verkar således på tvätterimarknaden i konkurrens med privata aktörer. Konkurrensverket utesluter inte att Kriminalvårdens tvätteri Skogome kan ha konkurrenseffekter på marknaden för tvätteriverksamhet. Konkurrensverket finner dock, med hänsyn till utredningen och särskilt med anledning av regleringsbrevet för Kriminalvården, att det saknas skäl att vidare granska ärendet.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning skulle konkurrensen på marknaden förbättras genom en samlad översyn av styrdokumenten för Kriminalvården, särskilt avseende Kriminalvårdens prissättning av de verksamheter som bedrivs genom arbetsdrift.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om verksamheten eller förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: En talan om förbud för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: väcks vid Stockholms tingsrätt.

text: Detta beslut har fattats av Johan Hedelin. Föredragande har varit Lina Olsson.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Svenska filminstitutet – avtal avseende IT-system

text: Svenska filminstitutets avtal avseende IT -system

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet och kommer inte ytterligare att utreda Svenska filminstitutets (SFI) förhandsinsyn avseende IT-system.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har noterat att SFI låtit publicera en frivillig förhandsinsyn avseende dess avsikt att ingå avtal med Axell ALM Netherlands (Axiell) om anskaffande av IT-system för digitalt filmarkiv.

text: SFI har i utredningen uppgett att endast Axiell kan fullgöra det aktuella avtalet, eftersom de är de enda som har ett färdigutvecklat system för filmarkiv som bygger på standarden EN 15907 som förordas av EU.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att effektivt utreda och ingripa mot problemet.

text: Konkurrensverket bedömer att det skulle krävas ytterligare omfattande utredning för att det ska vara möjligt att avgöra om en överträdelse har skett. Med hänsyn till vad som hittills framkommit i utredningen bedömer Konkurrensverket att det inte är motiverat med någon ytterligare utredning. Ärendet ska därför skrivas av. Detta innebär inte att Konkurrensverket har tagit ställning till om en anskaffning i enlighet med förhandsinsynen är tillåten.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Mathias Lassinantti Jansson.


motpart: Örnsköldsviks kommun

title: Tillsyn gällande Örnsköldsviks kommuns upphandling av byggentreprenadtjänster

text: Örnsköldsviks kommuns upphandling av byggentreprenadtjänster; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte fortsätta utredningen avseende Örnsköldsviks kommun i ärende med dnr 420/2024 rörande om anskaffning av byggentreprenadtjänster genomförts i enlighet med lag (

text: ) om offentlig upphandling (LOU). Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog genom ett tips uppgifter om att Örnsköldsviks kommun hade genomfört löpande köp av byggentreprenadtjänster från en leverantör utan föregående annonsering.

text: 2. Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende avseende Örnsköldsviks kommuns anskaffning av byggentreprenadtjänster, i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med LOU.

text: 3. Konkurrensverket utreder ett urval av de indikationer på överträdelser som anmäls till Konkurrensverket. Beslut om vilka indikationer som ska prioriteras för fortsatt utredning fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy.

text: Skäl för beslutet

text: 4. Ärendet prioriterades med hänsyn till ett allmänpreventivt syfte eftersom det bedömdes kunna röra sig om en eller flera otillåtna direktupphandlingar. Mot bakgrund av de uppgifter som inkommit under utredningen bedömer

text: Konkurrensverket att en fortsatt utredning av ärendet inte kommer att få en sådan allmänpreventiv effekt som det inledningsvis bedömdes att det skulle kunna få och att de utredningsinsatser som är nödvändiga för att kunna ta ställning till om det skett en överträdelse av upphandlingslagstiftningen inte är motiverade sett till möjligheten att nå önskat resultat med utredningen.

text: 5. Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket inte skäl att fortsätta att utreda om anskaffningen genomförts i enlighet med tillämplig lag. Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om Örnsköldsviks kommun agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunnig jurist Louise Grünberg Petersson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Kopia till:

text: kontaktcenter@ornskoldsvik.se

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


title: Val av biljettombud - SL

text: Er skrivelse om SL:s förfarande vid val av biljettombud

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 23 april 2001 anfört klagomål över att, som det får förstås, Storstockholms lokaltrafik (SL) inte accepterar Er som biljettombud.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Enligt

text: 19 §

text: är missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden förbjudet.

text: Konkurrensverket har i ärende med dnr 1247/94 prövat SL:s biljettombudsavtal samt företagets förfarande vid val av sådana ombud. I beslut den 13 mars 1996 förklarade verket att SL:s anmälda ombudsavtal och förfarandet vid val av ombud inte omfattades av något av förbuden i 6 eller

text: 19 §

text: KL. Beslutet bifogas.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Konkurrensverket vill påminna om att när verket i ett visst fall beslutar att inte meddela något åläggande enligt

text: 23 §

text: KL uppkommer en subsidiär talerätt. Den innebär att de berörda företagen får väcka talan vid Marknadsdomstolen och begära att domstolen meddelar ett åläggande.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Bilaga: Konkurrensverkets beslut dnr 1247/94

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


title: Malmö kommun – avtal avseende personal- och löneadministrativa system

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket inledde ärendet efter att ha noterat att Malmö kommun publicerat ett meddelande om frivillig förhandsinsyn där kommunen meddelade avsikten att ingå ett avtal med en leverantör för personal- och löneadministrativa system. I förhandsinsynen anger kommunen att det finns tekniska skäl som gör det möjligt grund för direktupphandling.

text: Sammanfattningsvis har följande framkommit i utredningen. Enligt uppgift från kommun avser upphandlingen vidareutveckling av det personal- och löneadministrativa system Malmö kommun sedan tidigare använder. Leverantören av detta system har den fullständiga upphovsrätten till programvaran och det aktuella uppdraget kan således på grund av ensamrätt endast utföra av den aktuella leverantören.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer att ytterligare utredning inte är motiverad och att ärendet ska skrivas av. Bedömningen grundar sig på befintlig utredning och förutsättningar att effektivt utreda och ingripa mot en eventuell överträdelse.

text: Att ärendet skrivs av innebär inte att Konkurrensverket har tagit ställning till om ett inköp i enlighet med meddelandet om frivillig förhandsinsyn är tillåten.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschefen Mattias Berger. Föredragande har varit Mathias Lassinantti Jansson.

text: Våra bedömningsgrunder

text: Vi bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i vår prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger vi in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen väger vi även in våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


motpart: Robertsfors Motorsågservice AB

title: Uppsägning återförsäljaravtal - snöskotrar m.m.

text: Er skrivelse om uppsägning av återförsäljaravtal

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 23 april 2001 anfört klagomål över att Yamaha Motor sagt upp Er som återförsäljare och Ni ifrågasätter om detta är förenligt med

text: konkurrenslagen

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: En grundläggande utgångspunkt i det svenska näringsrättsliga regelverket är avtalsfriheten. En säljare kan i princip fritt välja köpare, t.ex. en återförsäljare, för vidareförsäljning av sina varor eller tjänster. Lagstiftaren har i syfte att skydda konkurrensintresset genom KL givit förutsättningar att under vissa förhållanden göra avsteg från nämnda princip.

text: Allmänt sett kan sägas beträffande leveransvägran att det inte finns någon tydlig gräns mellan vad som omfattas av principen om avtalsfrihet och vad som omfattas av KL:s förbud. Generellt gäller att ett företag som har en objektiv godtagbar grund för att vägra leverans till en etablerad kund (leveransavstängning) inte träffas av KL:s förbud. Rättsläget är mer oklart vad gäller vägran att leverera till en helt ny kund men det får anses vara klart att KL i dessa fall är tillämplig endast under speciella omständigheter.

text: Konkurrensverket har oftast funnit att en leveransvägran inte varit i strid med KL. Ett vanligt skäl är att leverantören enligt verkets uppfattning inte varit dominerande på marknaden i

text: konkurrenslagens

text: mening. Ett annat skäl är att det inte kunnat visas att leveransavstängningen berodde på ett samordnat förfarande i strid med

text: 6 §

text: KL. Vidare har leverantören i vissa fall haft objektivt godtagbara skäl för leveransvägran.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Konkurrensverket vidtar ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: 23 §

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch