motpart: Kalmar kommun

title: Tillsyn enligt LOU gällande berörd Kalmar kommun avseende upphandling av LSS-boende

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Ärendet initierades genom ett tips som inkom till Konkurrensverket avseende uppförande/hyra av ett LSS-boende i Kalmar kommun, den 6 december 2022.

text: Ärendet beslutades den 28 mars 2023 att prioriteras på grunden allmänpreventivt med hänsyn till att det kunde röra sig om otillåten direktupphandling och att det kunde vara vägledande rörande gränsdragningen mellan hyra och byggentreprenad. Konkurrensverket påbörjade en utredning för att närmare granska vad som har skett.

text: Av utredningen har framkommit följande.

text: Kalmar kommun har, genom Socialförvaltningen, ingått hyresavtal avseende LSSboenden (Hyresavtalen) belägna på fastigheten Verktygsmakaren 1 i området Fjölebro, den 28 februari 2023.

text: Hyresavtalen omfattar sju stycken bostadslägenheter, varav en personallägenhet, med en årlig hyra på totalt 599 863 kronor. Bostadslägenheterna hyrs ut av Socialförvaltningen till brukare i andra hand till motsvarande hyra, utom personallägenheten.

text: Hyrestiden löper från och med den 15 mars 2023, utom personallägenheten som löper från och med den 1 mars 2023, och gäller tills vidare med en ömsesidig uppsägningstid på tre månader.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om ert ingående av hyresavtal för LSS-boende.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Konkurrensverkets bedömer att en fortsatt utredning av ärendet inte kommer att få en sådan allmänpreventiv effekt som det inledningsvis bedömdes att det skulle kunna få samt att de utredningsinsatser som är nödvändiga för att kunna ta ställning till om det skett en överträdelse av upphandlingslagstiftningen inte är motiverade sett till våra möjligheter att nå önskat resultat med vår utredning. Därför skriver vi av ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunnig jurist, Anna Wallgren.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Kopia

text: Kopia på beslutet lämnas till tipsaren.


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Bromölla kommun

publisher: Konkurrensverket

title: Tillsyn gällande Bromölla kommun avseende riktlinjer för direktupphandling

org: kkv

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling – riktlinjer för direktupphandling

type: rubrik

type: stycke

text: Konkurrensverkets beslut

text: Granskningen av Bromölla kommuns riktlinjer för direktupphandling föranleder ingen ytterligare åtgärd.

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket har under hösten 2025 genomfört en granskning för att undersöka om ett antal slumpvis utvalda upphandlande myndigheter har beslutat om riktlinjer för direktupphandling. Konkurrensverket skickade mot denna bakgrund den 19 augusti 2025 en skrivelse i form av en webbenkät till bland annat Bromölla kommun med frågan om det fanns beslutade riktlinjer.

text: 2. I svar på enkäten uppgav Bromölla kommun att myndigheten saknar beslutade riktlinjer för direktupphandling.

text: 3. Med anledning av uppgifterna inledde Konkurrensverket det nu aktuella tillsynsärendet i syfte att närmare granska de aktuella omständigheterna och om de skyldigheter avseende riktlinjer som följer av upphandlingsregelverket iakttagits.

text: 4. Bromölla kommun har under utredningen av ärendet inkommit med underlag som visar att myndigheten numera har tagit fram och beslutat om riktlinjer för direktupphandling.

text: Skälen för beslutet

text: Rättslig reglering

text: 5. Av

text: 19 a kap. 15 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling (LOU) följer att en upphandlande myndighet ska besluta om riktlinjer för direktupphandling. Syftet med kravet på riktlinjer är bland annat att se till att upphandlande myndigheter tillämpar ett strategiskt förhållningssätt för offentlig upphandling och att konkurrensen tillvaratas även vid direktupphandlingar.

text: 6. Enligt

text: 21 kap. 4 §

text: LOU får Konkurrensverket i egenskap av tillsynsmyndighet över den offentliga upphandlingen i Sverige förelägga en upphandlande myndighet att besluta om riktlinjer för direktupphandling. Bestämmelsen trädde i kraft 1 januari 2024 och innebar en utökning av Konkurrensverkets möjligheter att vidta åtgärder mot upphandlande myndigheter som inte beslutar om sådana riktlinjer i enlighet med upphandlingsregelverket.

text: 7. Av förarbetena till LOU framgår att det med riktlinjer för direktupphandling avses rena policydokument med vägledande riktlinjer för användningen av direktupphandling innehållande framför allt handläggningsrutiner om annonsering och konkurrensutsättning på annat sätt. I riktlinjerna bör det tydligt anges kriterier för när konkurrensen ska utnyttjas genom att annonsera upphandlingen eller konkurrensutsätta den genom att tillfråga flera leverantörer. Riktlinjerna bör också kunna behandla frågan om hur de upphandlingsrättsliga principerna kommer att beaktas vid myndighetens direktupphandlingar och myndighetens strategi när det gäller jävsfrågor och korruption.

text: Konkurrensverkets bedömning 8. En upphandlande myndighet ska ha beslutade riktlinjer för direktupphandling. Bromölla kommun har under utredningens gång tagit fram och beslutat om riktlinjer för direktupphandling, samt inkommit med underlag som visar detta. De brister som gav upphov till den aktuella granskningen har således åtgärdats.

type: avgorande


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Uppsalahem – Avtal om IoT-plattform

text: Uppsalahem – Avtal om IoT-plattform

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om ert avtal om digitala tjänster och digital plattform med Indentive AB. Därför skriver vi av ärendet.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Björn Karlsson.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Pharmalink AB

title: Ifrågasatt konkurrensbegränsande beteende - dialysprodukter

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsning - dialysprodukter

text: Pharmalink har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 12 september 2001 påtalat att Gambro AB i samband med försäljning av dialysmedlet BiCart erbjuder kostnadsfri leverans av rengöringsprodukterna Clean Cart A och C. Enligt skrivelsen är Gambros agerande konkurrensbegränsande på marknaden för dialysmedel och utgör, som det får förstås, missbruk av dominerande ställning eftersom Gambro är ensam leverantör av Clean Cart. Produkten BiCart möter konkurrens från bl.a. Pharmalink.

text: Konkurrensverket har inhämtat yttrande från Gambro och från tre sjukhus som har fått erbjudandet om kostnadsfria leveranser av rengöringsprodukter.

text: De uppgifter som inhämtats i ärendet har inte kunnat styrka att det är fråga om en överträdelse av förbuden i

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Vidare framgår att kunderna inte har påverkats av erbjudandet om kostnadsfria leveranser av Clean Cart till att köpa BiCart. Några ytterligare åtgärder kommer inte att vidtas i ärendet.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Peter Delden. Föredragande har varit Björn Lidén.

text: Peter Delden

text: Björn Lidén

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Karlskrona kommun

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Karlskrona kommun – inköp av kommunikationstjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vår omvärldsbevakning noterade att ni hade publicerat ett meddelande om frivillig förhandsinsyn avessende kommunikationstjänster. Av meddelandet framgick att ni hade för avsikt att ingå avtal om kommunikationstjänster i accessnät med Affärsverken Karlskrona AB genom förhandlat förfarande utan föregående annonsering med hänvisning till 6 kap. 14 § 2 och 3 lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU).

text: Vi beslutade att inleda ett ärende i syfte att utreda om det skett en överträdelse av upphandlingslagstiftningen. Ärendet prioriterades med hänsyn till att det kunde finnas ett allmänpreventivt syfte eftersom avtal kunde ha ingåtts genom otillåten direktupphandling. Dessutom bedömdes det att ärendet skulle kunna ge vägledning i fråga om tillämpningen av

text: 6 kap. 14 § 2

text: LOU.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av kommunikationstjänster. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att de utredningsinsatser som är nödvändiga för att kunna ta ställning till om det skett en överträdelse av upphandlingslagstiftningen inte är motiverade sett till våra möjligheter att nå önskat resultat med vår utredning. -08 -070 20 2, .3 v2 , 4 40 KKV1

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Therése Westermark. Föredragande har varit föredragande jurist Emelie Edlund.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.


motpart: Kammarrätten i Sundsvall

title: Tillsyn gällande Kammarrätten i Sundsvall avseende riktlinjer för direktupphandling

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling – riktlinjer för direktupphandling

text: Konkurrensverkets beslut

text: Granskningen av Kammarrätten i Sundsvalls riktlinjer för direktupphandling föranleder ingen ytterligare åtgärd.

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket har under hösten 2025 genomfört en granskning för att undersöka om ett antal slumpvis utvalda upphandlande myndigheter har beslutat om riktlinjer för direktupphandling. Konkurrensverket skickade mot denna bakgrund den 19 augusti 2025 en skrivelse i form av en webbenkät till bland annat Kammarrätten i Sundsvall med frågan om det fanns beslutade riktlinjer.

text: 2. I svar på enkäten uppgav Kammarrätten i Sundsvall att myndigheten saknar beslutade riktlinjer för direktupphandling.

text: 3. Med anledning av uppgifterna inledde Konkurrensverket det nu aktuella tillsynsärendet i syfte att närmare granska de aktuella omständigheterna och om de skyldigheter avseende riktlinjer som följer av upphandlingsregelverket iakttagits.

text: 4. Kammarrätten i Sundsvall har under utredningen av ärendet inkommit med underlag som visar att myndigheten numera har tagit fram och beslutat om riktlinjer för direktupphandling.

text: Skälen för beslutet

text: Rättslig reglering

text: 5. Av

text: 19 a kap. 15 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling (LOU) följer att en upphandlande myndighet ska besluta om riktlinjer för direktupphandling. Syftet med kravet på riktlinjer är bland annat att se till att upphandlande myndigheter tillämpar ett strategiskt förhållningssätt för offentlig upphandling och att konkurrensen tillvaratas även vid direktupphandlingar.

text: 6. Enligt

text: 21 kap. 4 §

text: LOU får Konkurrensverket i egenskap av tillsynsmyndighet över den offentliga upphandlingen i Sverige förelägga en upphandlande myndighet att besluta om riktlinjer för direktupphandling. Bestämmelsen trädde i kraft 1 januari 2024 och innebar en utökning av Konkurrensverkets möjligheter att vidta åtgärder mot upphandlande myndigheter som inte beslutar om sådana riktlinjer i enlighet med upphandlingsregelverket.

text: 7. Av förarbetena till LOU framgår att det med riktlinjer för direktupphandling avses rena policydokument med vägledande riktlinjer för användningen av direktupphandling innehållande framför allt handläggningsrutiner om annonsering och konkurrensutsättning på annat sätt. I riktlinjerna bör det tydligt anges kriterier för när konkurrensen ska utnyttjas genom att annonsera upphandlingen eller konkurrensutsätta den genom att tillfråga flera leverantörer. Riktlinjerna bör också kunna behandla frågan om hur de upphandlingsrättsliga principerna kommer att beaktas vid myndighetens direktupphandlingar och myndighetens strategi när det gäller jävsfrågor och korruption.

text: Konkurrensverkets bedömning 8. En upphandlande myndighet ska ha beslutade riktlinjer för direktupphandling. Kammarrätten i Sundsvall har under utredningens gång tagit fram och beslutat om riktlinjer för direktupphandling, samt inkommit med underlag som visar detta. De brister som gav upphov till den aktuella granskningen har således åtgärdats.


motpart: Codeco Sverige AB

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - självbetjäningsterminaler

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – bibliotekssystem ned protokoll

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Ärendet

text: Ni har inkommit med ett klagomål med innebörd att Axiell Bibliotek missbrukar sin dominerande ställning på marknaden för bibliotekssystem för att stärka sin position på marknaden för självbetjäningsterminaler för bibliotekslån.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakkunnig Anne Vadasz-Nilsson. Föredragande har varit Christian Blume.

text: Anne Vadasz-Nilsson Christian Blume

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: Missbruk av dominerande ställning

motpart: ApoEx AB

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Vård och omsorg

title: ApoEx AB

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 791/2015 – ApoEx AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2016-11-10 (Dnr 791/2015)

text: I ett klagomål till Konkurrensverket gjorde en distributör av läkemedel och förbrukningsvaror till vårdaktörer i Sverige gällande att distributörer eller tillverkare av läkemedel hade missbrukat en dominerande ställning genom att vägra leverera läkemedel till ett företags partihandelsverksamhet. Enligt klagomålet innebar detta att företagets parallellexport av läkemedel från Sverige helt hade upphört. Konkurrensverkets utredning har inte visat att det förelåg ett etablerat kontraktsförhållande när det gäller leveranser till företagets partihandlarverksamhet. Utredningen gav inte heller stöd för att det förelåg en konkurrensrättslig skyldighet att leverera till företaget som ny kund. Därmed saknades det stöd för att det förelåg en otillåten leveransavstängning eller leveransvägran enligt konkurrensreglerna. Konkurrensverket beslutade därför att inte utreda ärendet vidare.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Påstått konkurrensproblem – leveransvägran av läkemedel

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Klagomålet

text: ApoEx AB (ApoEx) har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 11 december 2015 gjort gällande att två distributörer på den svenska marknaden, Tamro AB (Tamro) och Oriola AB (Oriola), alternativt 12 läkemedelsbolag vart och ett för sig, har överträtt förbudet mot missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL. Det påstådda missbruket består i att distributörerna eller läkemedelsbolagen under sommaren 2015 har upphört att leverera läkemedel som beställts till ApoEx partihandlarverksamhet trots att företaget sedan tidigare haft ett kundförhållande med leverantören i fråga. Leveransvägran har enligt ApoEx haft till effekt att företagets parallellexport av läkemedel från Sverige helt har upphört.

text: Företagen

text: ApoEx är distributör av läkemedel och förbrukningsvaror till vårdaktörer i Sverige. Företaget grundades år 2009 och under det brutna verksamhetsåret 2014/2015 hade ApoEx en omsättning som uppgick till ca 1,7 miljarder kronor. När det gäller apotekstjänster är ApoEx främst verksam inom s.k. slutenvårdsapotek där företaget erbjuder apotekstjänster och läkemedelsförsörjning till vårdaktörer inom områdena sjukvård, estetisk kirurgi, tandvård samt djursjukvård. ApoEx deltar därvid i offentliga upphandlingar när landsting upphandlar apotekstjänster till sjukhus och andra vårdinrättningar. Under mer än 5 år tillbaka har ApoEx även bedrivit partihandelsverksamhet.

text: Tamro ingår som ett helägt bolag i Phoenix-gruppen som är en privatägd distributör av läkemedel. Phoenix-gruppen har sitt huvudsäte i Mannheim i Tyskland och bedriver genom helägda dotterbolag verksamhet i 25 länder, bl.a. i Sverige, Norge, Danmark och Finland. Under det brutna räkenskapsåret 2015/2016 omsatte Tamro drygt 8,1 miljarder kronor. Tamros verksamhet består i att erbjuda kvalificerade logistiktjänster på marknaden för distribution av läkemedel i Sverige. Tamros huvudsakliga tjänster är lagerhållning och distribution till svenska apotek. I anknytning till detta erbjuds tilläggstjänster som t.ex. ompackning och läkemedelsdestruktion.

text: Oriola ägs av det finska bolaget Oriola-KD Corporation som är ett publikt bolag noterat på Helsingforsbörsen. Oriola-KD Corporation bedriver verksamhet i Sverige genom de tre helägda dotterbolagen Oriola, Kronans Droghandel Apotek AB (Kronans Apotek) och Svensk dos AB. Under år 2015 omsatte Oriola knappt 7,2 miljarder kronor. Oriola är verksamt inom lagerhållning och transport av receptbelagda läkemedel, receptfria läkemedel och handelsvaror på den svenska marknaden.

text: Regleringar och Läkemedelsverkets vägledning

text: För att kunna bedriva detaljhandel med läkemedel i form av öppenvårds- eller slutenvårdsapotek eller partihandel med läkemedel krävs enligt 2 kap. 1 § respektive

text: 3 kap. 1 § lagen (2009:366)

text: om handel med läkemedel tillstånd från Läkemedelsverket.

text: Detaljhandel definieras i 1 kap. 4 § som försäljning av läkemedel till konsument, sjukvårdshuvudman, sjukhus eller annan sjukvårdsinrättning eller till den som är behörig att förordna läkemedel. Partihandel definieras såsom verksamhet som innefattar anskaffning, innehav, export, leverans eller sådan försäljning av läkemedel som inte är att anse som detaljhandel.

text: Företag inom läkemedelsdistribution kan inneha såväl detaljhandelstillstånd som partihandelstillstånd. Aktörer med båda dessa tillstånd brukar refereras till som ”dubbla tillståndshavare”.

text: Det finns en reglerad tillhandahållandeskyldighet av läkemedel i Sverige. Den som har tillstånd att bedriva detaljhandel är enligt 2 kap. 6 § lagen om handel med läkemedel skyldig att tillhandahålla samtliga förordnade läkemedel. Den som har tillstånd att bedriva partihandel är enligt 3 kap. 3 § lagen om handel med läkemedel skyldig att till öppenvårdsapoteken leverera de läkemedel som omfattas av tillståndet. Såväl läkemedelsbolag som partihandlare har skyldighet att leverera läkemedel till aktörer med detaljhandelstillstånd. Någon leveransplikt finns inte till aktörer med partihandelstillstånd.

text: Läkemedelsverket har gett ut kompletterande föreskrifter i form av Läkemedelverkets föreskrifter (

text: LVFS 2014:8

text: ) om partihandel med läkemedel.

text: Härtill har Läkemedelverket gett ut en vägledning till föreskrifterna; Partihandel med läkemedel – Vägledning till Läkemedelverkets föreskrifter om partihandel (

text: LVFS 2014:8

text: I den senare vägledningen finns regler med särskilda krav för dubbla tillståndshavare. Det anges bl.a. att när ”den dubbla tillståndshavaren köper in läkemedel bör denne meddela säljaren om läkemedlen beställs av öppenvårdsapotek eller av partihandel för att säljaren bör kunna fullgöra sina åtaganden som partihandlare på ett korrekt sätt.”

text: Farmacevtiska Specialiteter i Sverige (FASS) och ATC-registret FASS är ett register innehållande information av läkemedel som tillhandahålls av branschorganisationen Läkemedelsindustriföreningens Service AB (LIF). I FASS lämnas bl.a. information om vilka andra läkemedel som har likvärdig medicinsk effekt, samt vilka andra läkemedel som enligt Läkemedelsverket är direkt utbytbara till ett läkemedel. FASS baseras på det s.k. ATC-systemet som är ett internationellt system för klassificering av läkemedel. I FASS och ATC-systemet finns olika nivåer av utbytbarhet mellan läkemedel där den lägsta nivån, på en snäv produktnivå endast visar produkter som är direkt utbytbara, vilket i princip endast omfattar eventuell generika till det aktuella läkemedlet eller importerade varianter av läkemedlet.

text: Anföranden

text: Tamro och Oriola har i huvudsak anfört följande. Företagen är inte återförsäljare, utan enbart logistikverktyg för läkemedelbolagens distribution av läkemedel. Företagen bär inte någon relevant kommersiell eller ekonomisk risk i samband med försäljningen av läkemedel. De styr inte över sortiment, pris eller kunder, utan följer enbart läkemedelbolagens instruktioner. Apoteksaktörer är därmed främst att anse som kunder till läkemedelsbolagen, snarare än till Tamro och Oriola.

text: Läkemedelsbolagen har i huvudsak anfört följande. Läkemedelsbolagen har inte en dominerande ställning på marknaderna för de aktuella läkemedlen. Det finns flera utbytbara substitut till de aktuella läkemedlen som därför har begränsade marknadsandelar på de relevanta marknader där läkemedlen säljs. Vidare har läkemedelsbolagen endast levererat till ApoEx på företagets detaljhandelstillstånd. De leveranser som ApoEx efter våren 2015 har beställt på sitt partihandelstillstånd utgör således en ny affärsförbindelse mellan aktörerna och det föreligger inget etablerat partsbruk gällande de aktuella leveranserna.

text: ApoEx har i huvudsak anfört följande. De beställningar som företaget tidigare har gjort utan att specificera om de var avsedda för företagets partihandel eller detaljhandel har varit så pass stora att läkemedelsbolagen borde ha insett att vissa av leveranserna gick till företagets partihandelsverksamhet och att de därmed exporterades från Sverige. Det faktum att läkemedelsbolagen kvoterat läkemedelsleveranser till företaget redan före det att man gjorde beställningar på partihandelstillståndet visar också att läkemedelsbolagen visste att ApoEx gjorde beställningar på sitt partihandelstillstånd. ApoEx anser således att det föreligger ett etablerat kontraktsförhållande.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Konkurrensverkets utredning har inneburit granskning och analys av klagomålet och annan information som har kommit in i ärendet. Konkurrensverket har inhämtat uppgifter om bl.a. marknadsförhållanden från Tamro, Oriola, parallellhandelsföretaget Medartuum AB samt ovan nämnda läkemedelsbolag.

text: I utredningen har framkommit följande.

text: De aktuella läkemedlen är patenterade och receptbelagda och måste förskrivas av en legitimerad läkare. Samtliga läkemedel avser behandling av komplicerade och allvarliga sjukdomstillstånd, exempelvis cancer, HIV och MS.

text: Det finns ca 200 läkemedelsbolag som är verksamma i Sverige. Läkemedelsbolagen säljer läkemedel till aktörer som är verksamma inom öppenvård (t.ex. Apoteket, Apoteket Hjärtat och Kronans Apotek) och slutenvård (t.ex. ApoEx, Apoteket och Oriola).

text: Partihandel med läkemedel innefattar all hantering av ett läkemedel från det att det frisläppts från tillverkaren tills dess att det når detaljhandelsledet. Partihandel med läkemedel utgör således ett mellanled mellan tillverkningsledet och detaljhandelsledet. I detta mellanled ingår logistikföretagen Tamro och Oriola samt ett antal apoteksaktörer med dubbla tillstånd, bl.a. ApoEx. Ett antal läkemedelsbolag har uppgett att de inte säljer läkemedel till partihandel, utan agerar själva som partihandlare och använder Tamro och Oriola som externa logistikpartners för distribution av läkemedlen.

text: I sin partihandelsverksamhet säljer ApoEx läkemedel främst för export. I denna egenskap efterfrågar ApoEx ett antal olika läkemedel från läkemedelsbolag. ApoEx vidareförsäljning har skett till andra partihandelsföretag som bedriver parallellhandel med läkemedel och medicintekniska produkter.

text: Patienterna köper läkemedel från detaljhandlare, men gör i regel inte något självständigt val mellan olika receptbelagda läkemedel utan köper istället det läkemedel som förskrivits av läkare. För förskrivande läkare kan det finnas flera alternativa läkemedelsbehandlingar att välja mellan vid behandling av ett sjukdomstillstånd. Om det enligt den i FASS föreskrivna bedömningen finns direkt utbytbara läkemedel ska läkare förskriva det billigaste alternativet till sina patienter. För inget av de aktuella läkemedlen i klagomålet finns direkt utbytbara läkemedel. På högre nivåer i FASS finns det emellertid utbytbara läkemedel för i princip samtliga aktuella läkemedel.

text: Detaljhandlare kan inte sälja något annat läkemedel till konsumenten än det läkemedel som läkaren har förskrivit och har en skyldighet att tillhandahålla förordnade läkemedel. Vid sin försäljning till patienter efterfrågar därför detaljhandlarna samtliga förordnade läkemedel.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig grund

text: Enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL och

text: artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , FEUF, är missbruk av dominerande ställning förbjudet. Sådant missbruk kan särskilt bestå i att dominanten begränsar produktion, marknader eller teknisk utveckling till skada för konsumenterna.

text: Relevanta marknader och dominerande ställning

text: En dominerande ställning har av EU-domstolen definierats som en stark ekonomisk ställning hos ett företag som gör det möjligt för företaget att i betydande omfattning agera oberoende av kunder och konkurrenter och i sista hand konsumenterna.

text: Det saknas skäl att ifrågasätta uppgiften om att Oriola och Tamro inte är återförsäljare av läkemedel, utan enbart logistikpartners till läkemedelsbolagen. Frågan är därmed om läkemedelsbolagen har en dominerande ställning på någon relevant marknad för de aktuella läkemedlen.

text: För att kunna göra en bedömning av om ett företag har en dominerande ställning är det nödvändigt att definiera relevant produktmarknad och relevant geografisk marknad. Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter som köparen anser är utbytbara, dvs. sådana produkter som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna, inom vilket konkurrensvillkoren är

text: tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framförallt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: Utgångspunkten för marknadsavgränsningen är de produkter som omfattas av det påstådda förfarandet, i det här fallet de läkemedel som ApoEx efterfrågar i sin partihandelsverksamhet och som de aktuella läkemedelsbolagen tillverkar och säljer.

text: Bedömningen av vilka läkemedel som är utbytbara för partihandlare måste göras separat från bedömningen av vilka läkemedel som är utbytbara i slutkundsledet. För att avgöra ärendet är det inte nödvändigt att fastställa vilken utbytbarhet som föreligger mellan läkemedel i slutkundsledet. Det är heller inte nödvändigt att ta ställning till om något av läkemedelsbolagen har en dominerande ställning vare sig i förhållande till partihandelsledet eller slutkundsledet.

text: I sin partihandelsverksamhet, som utgör ett mellanled mellan tillverkningsledet och detaljistledet, efterfrågar ApoEx flera olika läkemedel som företaget säljer vidare till andra partihandlare eller detaljhandlare.

text: ApoEx har i sin partihandelsverksamhet främst sålt vidare olika läkemedel för export till andra länder. Detta talar för att den relevanta produktmarknaden som ApoEx verkar på utgörs av partihandel med flera olika läkemedel som kan säljas vidare med förtjänst. I denna verksamhet är olika läkemedel från olika läkemedelsbolag utbytbara. Denna bedömning stöds också av beslutspraxis från Europeiska kommissionen, som i tidigare beslut avseende läkemedelsgrossister har definierat en relevant produktmarknad för alla läkemedel inom ett nationellt sjukförsäkringssystem. Anledningen var att läkemedelsgrossisterna hade ett intresse av att vidareförsälja flera olika receptbelagda läkemedel. Bedömningen fastställdes av förstainstansrätten. Med hänsyn härtill ska relevant produktmarknad avgränsas till partihandel med läkemedel från fler än ett läkemedelsbolag.

text: Avseende geografisk avgränsning av den marknad som ApoEx agerar på konstaterar Konkurrensverket att företaget efterfrågar de aktuella läkemedlen i egenskap av partihandlare i Sverige, men att företaget säljer läkemedlen för export till andra länder.

text: För att avgöra ärendet är det emellertid inte nödvändigt för Konkurrensverket att ta slutgiltig ställning vad gäller vilka olika läkemedel som ingår i den relevanta produktmarknaden där ApoEx verkar som partihandlare eller den geografiska avgränsningen av denna marknad.

text: Missbruk

text: Utgångspunkten vid bedömningen av leveransvägran är att företag har rätt att fritt välja handelspartner och fritt disponera över sina tillgångar. Under vissa förutsättningar kan emellertid ett dominerande företag som vägrar att träffa avtal med, eller vägrar leverera till, kunder utgöra ett förfarande som strider mot

text: 2 kap. 7 §

text: KL. Av rättspraxis följer att det kan finnas anledning att göra en viss skillnad i bedömningen med hänsyn till om det är fråga om en vägran som avser ett nytt kontraktsförhållande eller om det är fråga om en vägran att leverera till en etablerad kund.

text: När det gäller leveransvägran i nya kontraktsförhållanden har EU-domstolen i målet Bronner , efter att ha kommenterat sina tidigare i sammanhanget viktiga avgöranden , funnit att leveransvägran utgör missbruk om följande villkor är uppfyllda:

text: (i) Vägran är av beskaffenhet att eliminera all konkurrens på nedströmsmarknaden från företaget som efterfrågar nyttigheten,

text: (ii) vägran inte är objektivt berättigad, och att

text: (iii)nyttigheten i sig är oundgänglig (nödvändig) för att den som efterfrågar den ska kunna bedriva sin verksamhet, på så sätt att det inte finns något faktiskt eller potentiellt alternativ till nyttigheten.

text: Enligt senare praxis måste inte vägran eliminera all konkurrens på nedströmsmarknaden. Det är tillräckligt att vägran riskerar att eliminera all effektiv konkurrens på marknaden.

text: En insatsprodukt anses endast nödvändig om det inte finns något faktiskt eller potentiellt alternativ som konkurrenterna kan använda för att, åtminstone på lång sikt, motverka leveransvägrans negativa konsekvenser.

text: Av rättspraxis följer att det kan finnas anledning att göra en viss skillnad i bedömningen med hänsyn till om det är fråga om en vägran som avser en ny kund eller om det är fråga om en vägran att leverera till en etablerad kund. Marknadsdomstolen har t.ex. funnit att det i regel utgör missbruk när ett

text: dominerande företag, utan objektivt godtagbara skäl, vägrar att fortsätta leverera nödvändiga produkter till en etablerad kund.

text: För att Europeiska kommissionen ska prioritera en utredning avseende leveransvägran ska det ska vara fråga om en objektivt nödvändig insatsvara, både när det gäller nya och befintliga kunder. Kommissionen anser dock att det är mer sannolikt att en insatsvara är nödvändig om den aktuella vägran är riktad mot en tidigare kund som gjort investeringar i den handelsförbindelsen för att använda aktuell insatsprodukt och som det dominerande företaget tidigare ansett det vara lönsamt att leverera till.

text: Även under andra omständigheter kan det utgöra ett missbruk om ett dominerande företag, utan objektivt godtagbara skäl, avbryter leveranser till en etablerad kund när åtgärden är ägnad att allvarligt hämma konkurrensen. Vid bedömningen tas bland annat hänsyn till leveransavstängningens syfte och effekt samt övriga omständigheter. Till exempel kan det vara fråga om leveransvägran i syfte att vidmakthålla en viss prisnivå eller att avskräcka kunden från att distribuera konkurrerande produkter.

text: I det aktuella ärendet gör Konkurrensverket följande bedömning.

text: Utredningen har inte visat att det föreligger ett etablerat kontraktsförhållande mellan ApoEx och något av läkemedelsbolagen vad gäller leveranser till partihandel. Läkemedelsbolagen har visserligen levererat läkemedel som ApoEx sedan sålt vidare i sin partihandelsverksamhet. Fram till sommaren 2015 gjorde ApoEx beställningar utan att för läkemedelsbolagen ange om beställningarna avsåg partihandel eller detaljhandel. ApoEx har gjort gällande att läkemedelsbolagen utifrån beställningarnas storlek borde ha förstått att vissa beställningar avsåg partihandel. Det finns dock inget tydligt stöd för att läkemedelsbolagen genom nämnda leveranser avsåg att etablera ett kontraktsförhållande avseende partihandel. Det är klarlagt i ärendet att inga beställningar eller leveranser har skett med angivande av att beställningen har gjorts på ApoEx partihandelstillstånd. Det är vidare klarlagt att läkemedelsbolagen har en reglerad leveransskyldighet såvitt gäller ApoEx detaljhandel. Att läkemedelsbolagen under sådana omständigheter har levererat i enlighet med ApoEx beställningar är enligt Konkurrensverkets bedömning inte tillräckligt för att konstatera att det föreligger ett etablerat kontraktsförhållande avseende leveranser till partihandel. Utredningen har således inte visat att det föreligger en otillåten leveransavstängning från något av läkemedelsbolagen.

text: Frågan är därmed om något av läkemedelsbolagen har en konkurrensrättslig skyldighet att leverera till ApoEx i dess partihandelsverksamhet som ny kund. En sådan leveransskyldighet förutsätter som framgår ovan att tillgång till ett läkemedelbolags läkemedel är nödvändig för att kunna konkurrera på den nedströmsmarknad där ApoEx agerar, att läkemedelsbolagets vägran kan eliminera all effektiv konkurrens på nämnda marknad samt att vägran inte är objektivt berättigad. Utredningen ger inte stöd för att så är fallet. Det saknas stöd för att leveransvägran från något av de aktuella läkemedelsföretagen avser läkemedel som är nödvändiga på partihandelsmarknaden såtillvida att vägran kan eliminera effektiv konkurrens på marknaden.

text: Utredningen har således inte gett stöd för att det föreligger en otillåten leveransavstängning eller leveransvägran i strid med

text: 2 kap. 7 §

text: KL.

text: Med hänsyn till ovanstående bedömer Konkurrensverket att det inte finns skäl att fortsätta utreda ärendet. Konkurrensverket skriver därför av ärendet från vidare handläggning.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av förfarandet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL.

text: Särskild talan om förbud mot missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL (eller enligt

text: ) väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Hanna Witt. Föredragande har varit konkurrensrådet Erik Westerström.


title: Tillsyn gällande Statens beredning för medicinsk och social utvärdering avseende riktlinjer för direktupphandling

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling – riktlinjer för direktupphandling

text: Konkurrensverkets beslut

text: Granskningen av Statens beredning för medicinsk och social utvärderings (SBU) riktlinjer för direktupphandling föranleder ingen ytterligare åtgärd.

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket har under hösten 2025 genomfört en granskning för att undersöka om ett antal slumpvis utvalda upphandlande myndigheter har beslutat om riktlinjer för direktupphandling. Konkurrensverket skickade mot denna bakgrund den 19 augusti 2025 en skrivelse i form av en webbenkät till bland annat SBU med frågan om det fanns beslutade riktlinjer.

text: 2. I svar på enkäten uppgav SBU att myndigheten saknar beslutade riktlinjer för direktupphandling.

text: 3. Med anledning av uppgifterna inledde Konkurrensverket det nu aktuella tillsynsärendet i syfte att närmare granska de aktuella omständigheterna och om de skyldigheter avseende riktlinjer som följer av upphandlingsregelverket iakttagits.

text: 4. SBU har under utredningen av ärendet inkommit med underlag som visar att myndigheten numera har tagit fram och beslutat om riktlinjer för direktupphandling.

text: Skälen för beslutet

text: Rättslig reglering

text: 5. Av

text: 19 a kap. 15 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling (LOU) följer att en upphandlande myndighet ska besluta om riktlinjer för direktupphandling. Syftet med kravet på riktlinjer är bland annat att se till att upphandlande myndigheter tillämpar ett strategiskt förhållningssätt för offentlig upphandling och att konkurrensen tillvaratas även vid direktupphandlingar.

text: 6. Enligt

text: 21 kap. 4 §

text: LOU får Konkurrensverket i egenskap av tillsynsmyndighet över den offentliga upphandlingen i Sverige förelägga en upphandlande myndighet att besluta om riktlinjer för direktupphandling. Bestämmelsen trädde i kraft 1 januari 2024 och innebar en utökning av Konkurrensverkets möjligheter att vidta åtgärder mot upphandlande myndigheter som inte beslutar om sådana riktlinjer i enlighet med upphandlingsregelverket.

text: 7. Av förarbetena till LOU framgår att det med riktlinjer för direktupphandling avses rena policydokument med vägledande riktlinjer för användningen av direktupphandling innehållande framför allt handläggningsrutiner om annonsering och konkurrensutsättning på annat sätt. I riktlinjerna bör det tydligt anges kriterier för när konkurrensen ska utnyttjas genom att annonsera upphandlingen eller konkurrensutsätta den genom att tillfråga flera leverantörer. Riktlinjerna bör också kunna behandla frågan om hur de upphandlingsrättsliga principerna kommer att beaktas vid myndighetens direktupphandlingar och myndighetens strategi när det gäller jävsfrågor och korruption.

text: Konkurrensverkets bedömning 8. En upphandlande myndighet ska ha beslutade riktlinjer för direktupphandling. SBU har under utredningens gång tagit fram och beslutat om riktlinjer för direktupphandling, samt inkommit med underlag som visar detta. De brister som gav upphov till den aktuella granskningen har således åtgärdats.


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Fasta avgifter på el - nätbolagen

text: Er skrivelse angående nätbolagen i Sverige

text: Ni har i skrivelser som kom in till Konkurrensverket den 11 och 12 september 2001 anfört klagomål över att de svenska nätbolagen tillämpar fasta avgifter, vilket Ni menar innebär missbruk av dominerande ställning och ett konkurrensbegränsande samarbete.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Vad gäller energiområdet vill Konkurrensverket framhålla följande. Den omreglering av elmarknaden som trädde i kraft den 1 januari 1996 innebär att all handel med el ska ske i konkurrens. Överföring av el via nätet är dock ett monopol. Tillsyn av nätavgifterna inkl. prövning av deras skälighet prövas av en statlig myndighet, Energimyndigheten. Denna prövning sker med stöd av

text: ellagen (1997:857)

text: Energiområdet är en prioriterad sektor hos Konkurrensverket och verket följer därför noga utvecklingen på elmarknaden. Verket har i olika sammanhang framfört förslag i syfte att förbättra konkurrensen, bl.a. att Vattenfall skall delas upp i flera självständiga företag.

text: Konkurrensverket har för avsikt att agera ytterligare i denna fråga inom ramen för verkets instruktion och

text: konkurrenslagen

text: Näringsdepartementet har i pressmeddelande den 15 augusti 2001 förklarat att en snabbutredning inom kort kommer att tillsättas för att säkerställa en väl fungerande konkurrens

text: på elmarknaden. Av pressmeddelandet framgår att översynen bör omfatta en övergripande genomgång av de punkter regelverket kan förändras på för att säkerställa en väl fungerande konkurrens. Dessutom finns ett antal problem som måste belysas när det gäller själva prisbildningen.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: Peter Möller med flera

title: Peter Möller m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 792/2003 – Peter Möller med flera

text: Konkurrensverkets beslut

text: (Dnr 792/2003)

text: Avslog ansökan om icke-ingripandebesked och anmälan för undantag för avtal om överlåtelse av aktier samt en konkurrens/-klausul som ingick i avtalet. Gimranäs AB överklagade beslutet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Marknadsdomstolen

text: Avskrev ärendet till följd av att möjligheterna att ansöka om icke-ingripandebesked och anmäla ett avtal för undantag har upphört.

text: Ansökan/Anmälan

text: 1. (Möllers) har i första hand ansökt om icke-ingripandebesked enligt

text: 20 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, för avtal om överlåtelse av aktier daterat den tredje januari år 2000 samt däri intagen konkurrensklausul. I andra hand har aktuellt avtal anmälts för undantag enligt

text: 8 § samma lag

text: 2. Anmälan var fullständig den första oktober år 2003. Beslut om invändning enligt

text: 13 § andra stycket

text: KL fattades den 22 januari 2004.

text: Parterna

text: 3. sålde år 2000 sitt privata aktiebolag Swedfarm. De behöll dock firmanamnet och de bedriver i dag närliggande näringsverksamhet under namnet Swedfarm. Swedfarms verksamhet består i försäljning av produktionsanläggningar för äggproduktion, slaktkyckling och kalkon.

text: 4. Gimranäs är ett privat aktiebolag ägt av Gimranäs verksamhet består huvudsakligen i produktion och försäljning av daggamla kycklingar av värphönsras i Sverige och avelsägg av värphönsras i Danmark. Gimranäs försäljer även produktionsanläggningar för äggproduktion och bedriver uppfödning av djur för äggproduktion, egen äggproduktion och jordbruk.

text: Bakgrund

text: Branschförhållanden

text: 5. I Sverige kläcks knappt 5 miljoner ägg av ägghönsras per år till ett värde av ca 45 miljoner kronor . År 1999 hade Swedfarm ca 40 procent av den svenska marknaden för uppfödning och försäljning av daggamla livkycklingar för äggproduktion. Gimranäs hade vid samma tidpunkt ca 60 procent av denna marknad. Efter förvärvet av Swedfarm saknade således Gimranäs konkurrenter på marknaden för uppfödning och försäljning av daggamla livkycklingar för äggproduktion.

text: 6. I samband med att Möllers bolag förvärvades av Gimranäs inträdde år 2000 en ny aktör, Swedegg, på marknaden för uppfödning och försäljning av daggamla liv-

text: kycklingar för äggproduktion. År 2003 hade Gimranäs, på nämnda marknad, en marknadsandel på ca 70 procent och Swedegg en marknadsandel på ca 30 procent. Både Gimranäs och Swedegg är vertikalt integrerade nedströms genom att de föder upp 16 veckors värphöns. Gimranäs har en marknadsandel på ca 50 procent på marknaden för 16 veckors värphöns, medan Swedegg har en marknadsandel på ca 10 procent. Det finns ytterligare ett 30-tal företag som föder upp 16 veckors värphöns.

text: Förfarandet

text: 7. Den tredje januari år 2000 sålde Möllers samtliga aktier i det av dem helägda bolaget Swedfarm AB (Bolaget) till Gimranäs AB. Säljarna behöll bolagsnamnet för annan verksamhet och Bolaget bytte namn. Bolaget bedrev liksom Gimranäs huvudsakligen uppfödning och försäljning av daggamla livkycklingar för äggproduktion samt försäljning av fjäderfäutrustning. Då Gimranäs och Bolaget var verksamma på samma marknad övergick ingen know-how i överlåtelsen. Avtalet innehöll en konkurrensklausul med följande lydelse.

text: 8. ”Säljarna garanterar att dessa under sin verksamma tid själva eller via annan person eller bolag där dessa är ägare eller delägare inte kommer att bedriva med Köparen konkurrerande verksamhet beträffande produktion och/eller försäljning av daggamla kycklingar eller avelsägg av värphönsras i Sverige eller övriga europeiska länder utöver vad som framgår av Köparens samarbetsavtal med LK Fastigheter AB.

text: 9. Parterna är överens om att avel, kläckning och uppfödning av slaktkycklingar (broilers) ej utgör konkurrerande verksamhet.

text: 10. Vid brott mot ovan angivna konkurrensförbud skall Säljaren till Köparen utge ett vite om trettio miljoner (30 000 000) kronor.

text: 11. Säljarna förbinder sig att medverka till att separata avtal upprättas med nuvarande anställda och samtidigt närstående till Bolaget med innebörd att konkurrensförbudet inklusive vitessanktionen träffar även dessa.”

text: Rättslig bedömning

text: Icke-ingripandebesked

text: 12. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: KL är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: KL föreskrivs förbud mot missbruk av en dominerande ställning på den svenska marknaden. Konkurrensverket får enligt

text: 20 §

text: KL, efter ansökan av ett företag, förklara att ett avtal

text: eller förfarande inte omfattas av förbuden i 6 eller

text: 19 §

text: KL och att det därför inte finns anledning för verket att ingripa enligt KL, s.k. icke-ingripandebesked.

text: Avtal

text: 13. För att förbudet i

text: 6 §

text: KL skall vara tillämpligt krävs att det är fråga om ett avtal mellan företag, beslut av en sammanslutning av företag eller ett samordnat förfarande av företag som har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller ger ett sådant resultat.

text: 14. Begreppet företag skall enligt förarbetena till KL (

text: prop. 1992/93:56

text: ) ha samma innebörd som "undertaking" inom EG-rätten. Begreppet skall alltså tolkas vidsträckt och i princip omfatta varje juridisk eller fysisk person som driver verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur. Detta kommer också till uttryck i

text: 3 §

text: KL. Exempel på fysiska personer som inom EG-rätten ansetts kunna utgöra företag är personer som sålt sin affärsrörelse men som trots försäljningen kvarstår som ett ”potentiellt företag".

text: 15. Med hänsyn till vad som framkommit angående den överlåtna verksamhetens art och omfattning samt omständigheterna i övrigt får säljarna, Peter, Robert och Sofia Möller, enligt Konkurrensverkets bedömning anses besitta sådana kunskaper och erfarenheter att de - om konkurrensklausulen inte fanns - skulle kunna starta ett företag och börja konkurrera med Gimranäs. Konkurrensverket gör därför bedömningen att Peter, Robert och Sofia Möller i detta sammanhang är att betrakta som företag i KL:s mening och att lagen därmed är tillämplig.

text: 16. Ansökan/anmälan omfattar ett avtal om överlåtelse av aktier daterat den tredje januari år 2000 samt däri intagen konkurrensklausul. Aktieöverlåtelseavtalet och den däri intagna konkurrensklausulen får således betraktas som ett avtal mellan företag i KL:s mening. Avtalskriteriet i

text: 6 §

text: KL är därmed uppfyllt.

text: Konkurrensbegränsning

text: 17. Konkurrensklausuler är en typ av konkurrensbegränsning som kan vara förbjuden enligt

text: 6 §

text: KL. Sådana klausuler hindrar potentiell konkurrens. Begränsningar som avtalats mellan parterna i ett företagsförvärv och som inskränker deras handlingsfrihet på marknaden omfattas emellertid i allmänhet inte av förbudet i 6 § om de har ett direkt samband med och är nödvändiga för genomförandet av förvärvet. Sådana begränsningar har oftast inte en tillräckligt märkbar effekt. Detta är fallet även om de avtalade begränsningarna i och för sig är konkurrensbegrän-

text: sande och skulle ha kommit att bedömas annorlunda om de prövats för sig eller i ett annat ekonomiskt sammanhang och inte mot bakgrund av ett företagsförvärv. Huruvida en mellan parterna avtalad begränsning kan anses ha ett direkt samband med och vara nödvändig för genomförandet av ett förvärv måste avgöras utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet. Faktorer som härvid tillmäts betydelse är bl.a. begränsningens giltighetstid, geografiskt tillämpningsområde samt dess materiella innehåll i övrigt.

text: 18. Avtalet innehåller som återgivits ovan en konkurrensklausul.

text: 19. Konkurrensklausuler som är objektivt nödvändiga för genomförandet av ett avtal har av EG-domstolen ansetts falla utanför förbudet i artikel 85.1 i Romfördraget. I bl.a. målet Remia/Nutricia slog EG-domstolen fast att konkurrensklausuler är en naturlig del av förvärvsavtal och faller utanför förbudet i 85.1 om klausulens materiella omfattning, geografiska tillämpningsområde och giltighetstid är nödvändig för att garantera värdet av de överförda tillgångarna.

text: 20. På motsvarande sätt har MD i Norsk Hydro ansett att en konkurrensklausul faller utanför förbudet i 6 § om den beträffande giltighetstid, geografiskt tillämpningsområde och materiell omfattning har ett direkt samband med och är nödvändig för att ett företagsförvärv ska kunna genomföras .

text: 21. Konkurrensklausuler behandlas i europeiska kommissionens tillkännagivande om begränsningar som har direkt samband med och är nödvändiga för genomförandet av en koncentration. Av detta framgår att säljarna kan åta sig förpliktelser som binder både dem själva, deras dotterföretag och agenter, i vissa fall torde det även vara rimligt att nyckelpersoner anställda på företaget omfattas av en konkurrensklausul.

text: 22. Den prövade konkurrensklausulen är något vag vad gäller vilka som omfattas av denna. Säljarna förbinder sig att medverka till att separata avtal upprättas med nuvarande anställda och samtidigt närstående till bolaget i syfte att även dessa skall träffas av konkurrensförbudet. Möllers har dock förklarat att skrivningen endast avser syskonens far som i enlighet med klausulen skrivit på motsvarande

text: förbindelse som syskonen. Fadern var anställd i bolaget och torde haft samma möjligheter som syskonen att starta konkurrerande verksamhet med kunskap om och insyn i förvärvsobjektets verksamhet. Att konkurrensklausulen även omfattar fadern torde därför vara nödvändigt för att säkra överföringen av förvärvsobjektets fulla värde.

text: 23. Av tillkännagivandet framgår vidare att en varaktighet på tre år anses som rimlig när överlåtelsen omfattar både goodwill och know-how medan två år anses som rimligt när överlåtelsen endast omfattar goodwill. Den här prövade konkurrensklausulen är, på grund av att den är utan begränsning i tiden avseende berörda personer, alltför långtgående för att kunna falla utanför förbudet i

text: 6 §

text: KL.

text: 24. Konkurrensklausulen, som direkt hindrar Säljarna att konkurrera med Gimranäs, är således alltför omfattande i tiden för att kunna vara accessorisk till förvärvet, varför den faller in under förbudsområdet i

text: 6 §

text: KL.

text: Relevant marknad

text: 25. För att ett konkurrensbegränsande avtal skall omfattas av förbudet i

text: 6 §

text: KL skall det hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på ett märkbart sätt, dvs. ha ekonomiska verkningar av någon betydelse. Vid denna bedömning har företagens marknadsandel på den relevanta marknaden betydelse.

text: 26. Den relevanta marknaden avgränsas genom att man bestämmer dels en produktmarknad, dels en geografisk marknad. Den relevanta produktmarknaden omfattar de produkter som köparna anser vara utbytbara, dvs. sådana produkter som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredställa samma behov hos köparen. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket förtagen tillhandahåller de relevanta produkterna och tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framförallt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: 27. Avelsägg för värphöns utgör befruktade ägg som efter kläckning skall användas för äggproduktion. Daggamla kycklingar uppkommer när dessa ägg har kläckts och kycklingen är något dygn gammal. Avelsägg och daggamla kycklingar av värphönsras fyller samma behov hos köparen och de tillhör därför samma produktmarknad.

text: 28. De avelsägg respektive daggamla kycklingar som omfattas av det aktuella avtalet används endast till höns för äggproduktion. Det är inte möjligt att använda dessa som slaktkycklingar. De aktuella avelsäggen används inte regelmässigt för konsumtion och de utgör därför en annan marknad än ägg för konsumtion.

text: Daggamla kycklingar och avelsägg för äggproduktion tillhör därför en avgränsad marknad i förhållande till de marknader som rör äggproduktion samt produktion av slaktkycklingar.

text: 29. Relevant produktmarknad är produktion och försäljning av avelsägg och daggamla kycklingar för äggproduktion.

text: 30. Både Gimranäs och Swedfarm/Bolaget var vid tidpunkten för överlåtelsen nästan uteslutande verksamma på den svenska marknaden. Till en mindre del bedrevs handel på den danska marknaden. Daggamla kycklingar kan klara sig i två dygn utan mat och vatten varför det teoretiskt är möjligt att transportera dem en längre sträcka. Detta är dock ovanligt eftersom kostnaderna för dessa transporter är höga.

text: 31. På grund av salmonellarisken blir både daggamla kycklingar och avelsägg föremål för karantän enligt svenska regler innan de tillåts komma in på den svenska marknaden. Salmonellagarantierna finns inskrivna i Sveriges anslutningsfördrag till Europeiska unionen. Kostnaden för att importera bruksdjur blir därmed hög och det sker därför ingen import av daggamla kycklingar och avelsägg för produktion av värphöns till Sverige.

text: 32. Eftersom avtalsparterna hade verksamhet i hela Sverige eller i vart fall i de delar av Sverige där avtalsprodukterna efterfrågas, är den relevanta geografiska marknaden Sverige.

text: Märkbarhet

text: 33. Av ansökan/anmälan framgår att Gimranäs och Swedfarm saknade konkurrenter på marknaden för avelsägg och daggamla kycklingar för äggproduktion i Sverige vid tidpunkten för avtalet. Parterna hade vid avtalstillfället marknadsandelar på ca 60 respektive ca 40 procent av relevant marknad. Den i överlåtelseavtalet ingående konkurrensklausulen begränsar därför konkurrensen på ett märkbart sätt.

text: Slutsats

text: 34. Då konkurrensklausulen i ingivet avtal är märkbart konkurrensbegränsande omfattas denna av förbudet i

text: 6 §

text: KL. Ansökan om icke-ingripandebesked kan därför inte bifallas.

text: Undantag

text: 35. Enligt

text: 8 §

text: KL får Konkurrensverket i det särskilda fallet besluta om undantag för avtal som 1. bidrar till att förbättra produktionen eller distributionen eller till att främja tekniskt eller ekonomiskt framåtskridande, 2. tillförsäkrar konsumenterna en skälig andel av den vinst som därigenom uppnås, 3. bara ålägger de berörda företagen begränsningar som är nödvändiga för att uppnå målet i 1, och 4. inte ger de berörda företagen möjlighet att sätta konkurrensen ur spel för en väsentlig del av nyttigheterna i fråga.

text: Samtliga villkor skall vara uppfyllda för att undantag skall kunna beviljas.

text: Punkterna 1 och 2

text: 36. För att undantag skall kunna beviljas måste vinsten av det konkurrensbegränsande samarbetet överväga de negativa effekter som samarbetet medför på konkurrensen och en skälig andel av denna vinst måste komma konsumenterna till del.

text: 37. Det objektiva syftet med avtalet var att minska antalet aktörer på marknaden för avelssägg och daggamla kycklingar av värphönsras. Gimranäs, som hade ca 60 procent av relevant marknad före förvärvet, erhöll genom konkurrensklausulen en monopolställning på marknaden ifråga. Gimranäs uppger att konkurrensklausulen var en förutsättning för en nödvändig strukturomvandling i branschen och etablering av en tillräckligt stor enhet för att möjliggöra lönsam produktion i landet. Gimranäs uppger att branschen är enormt volymberoende och att en stor volym är en förutsättning för att kunna utveckla ett företag till en teknisk och kostnadseffektiv enhet, vilket kan resultera i lägre konsumentpriser på ägg.

text: 38. Det är inte osannolikt att stor volym och därmed högt kapacitetsutnyttjande kan leda till sänkta produktionskostnader för Gimranäs. För att första punkten skall anses vara uppfylld krävs dock att den prövade konkurrensbegränsningen ger upphov till objektiva och konkreta fördelar för allmänheten som kan kompensera de nackdelar den ger för konkurrensen på marknaden. Några sådana fördelar har inte kunnat påvisas.

text: 39. För att vinsterna av ett samarbete skall vidareföras till efterföljande led och i slutänden till konsumenterna krävs att det finns tillräckligt effektiv konkurrens kvar på marknaden från företag utanför den konkurrensbegränsning som är föremål för prövning. Den prövade konkurrensklausulen syftar till att begränsa konkurrensen på relevant marknad genom att hindra ett antal potentiella konkur-

text: renter från att starta med Gimranäs konkurrerande verksamhet. Det kan inte anses vara visat att det föreligger några incitament för Gimranäs att vidareföra eventuella vinster av sin dominerande ställning på relevant marknad till efterföljande led. Mycket talar för att Gimranäs är marknadsledande och prisledande på marknaden för avelsägg och daggamla kycklingar. I dag finns endast en konkurrent till Gimranäs på den relevanta marknaden. Denne är betydligt mindre och kan förutsättas anpassa sin prissättning efter Gimranäs prissättning.

text: 40. Det finns heller ingenting som tyder på att Gimranäs avnämare, ca 30 återförsäljare och uppfödare av daggamla kycklingar till 16 veckors unghöns, skulle kunna sätta press på Gimranäs vad avser företagets prissättning. Gimranäs är dessutom en stark aktör i efterföljande led, uppfödning av daggamla kycklingar till 16 veckors unghöns, med en marknadsandel på ca 50 procent.

text: 41. Konkurrensklausulen måste anses vara oproportionerlig i förhållande till vunna fördelar med densamma och det kan inte anses vara visat att eventuella vinster vidareförs till efterföljande led. Konkurrensverket finner mot denna bakgrund att villkoret i punkterna 1 och 2 i

text: 8 §

text: KL inte är uppfyllt.

text: Punkten 3

text: 42. Aktuell konkurrensklausul binder ett antal potentiella konkurrenter på obegränsad, eller i vart fall mycket lång tid. Den är därför alltför långtgående i förhållande till de fördelar konkurrensbegränsningen kan medföra. Villkoret i punkten 3 är därför inte uppfyllt.

text: Punkten 4

text: 43. Genom förvärvsavtalet köpte Gimranäs upp Swedfarm, sin ende konkurrent på marknaden för avelsägg och daggamla kycklingar av värphönsras. Konkurrensklausulen syftade till att förhindra att någon fysisk person med anknytning till Swedfarm skulle kunna starta konkurrerande verksamhet på relevant marknad. Ett annat konkurrerande företag har senare inträtt på marknaden och tagit en icke obetydlig marknadsandel. Även med beaktande av denna omständighet måste konkurrensklausulen anses ge Gimranäs möjlighet att sätta konkurrensen ur spel för en väsentlig del av relevant marknad. Villkoret i punkten 4 är därför inte uppfyllt.

text: Slutsats

text: 44. Då samtliga villkor enligt

text: 8 §

text: KL inte uppfyllts skall undantag från förbudet i

text: 6 §

text: KL inte beviljas.

text: Tillämpning av artikel 81 EG fördraget

text: 45. Från och med den 1 maj 2004 är Konkurrensverket skyldigt att tillämpa artikel 81 EG fördraget på avtal och förfaranden som kan påverka handeln mellan medlemsstater. I sådana fall innebär skyldigheten att tillämpningen av nationella bestämmelser inte får avvika från motsvarande tillämpning av artikel 81.

text: 46. En förutsättning för att tillämpa artikel 81 är att samhandelskriteriet är uppfyllt. Konkurrensverket tar först ställning till den frågan.

text: 47. Av artikel 81.1 framgår att samhandelskriteriet är uppfyllt om avtalet kan påverka handeln mellan medlemsstater. Med uttrycket handel täcks all gränsöverskridande ekonomisk verksamhet. Kravet på att det skall finnas en effekt på handeln mellan medlemsstater innebär att flödet av varor och tjänster mellan minst två medlemsstater påverkas. Det är emellertid tillräckligt att handeln kan påverkas. Härmed avses att det måste vara möjligt att med en tillräcklig grad av sannolikhet på grundval av ett antal objektiva rättsliga eller faktiska omständigheter, förutse att avtalet kan ha inflytande, direkt eller indirekt, faktiskt eller potentiellt, på handelsmönstret mellan medlemsstater.

text: 48. Det finns ett etablerat handelsflöde på marknaden för daggamla kycklingar och avelsägg i form av export till Danmark. Samhandeln påverkas därför av ifrågavarande konkurrensklausul.

text: 49. Denna påverkan måste vidare vara märkbar för att gemenskapens konkurrenslagstiftning skall vara tillämplig. Graden av märkbar effekt kan särskilt bedömas i förhållande till de relevanta företagens ställning och betydelse på marknaden för de berörda produkterna.

text: 50. Import till den svenska marknaden försvåras på grund av de svenska karantänsreglerna avseende framförallt Salmonella. Att Sverige har en särställning avseende hälsoläget i fjäderfäproduktionen och därmed speciella regler på smitt-

text: 51. skyddsområdet medför att Sverige måste ses som en separat relevant marknad även vid tillämpning av artikel 81. Konkurrensklausulen påverkar mot bakgrund av Gimranäs storlek och betydelse på den svenska marknaden samhandeln på ett märkbart sätt. Artikel 81 är således tillämplig. 52. Vad som sagts ovan vid prövning enligt

text: 6 §

text: KL gäller också artikel 81, dvs. den ifrågavarande konkurrensklausulen omfattas av förbudet i artikel 81.

text: Hur man överklagar, se bilaga.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Maria Bernhardsson. I den slutliga handläggningen har också byråchefen Ylva Qvarnström deltagit.


motpart: Nora kommun

title: Tillsyn gällande Nora kommun avseende riktlinjer för direktupphandling

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling – riktlinjer för direktupphandling

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket konstaterar att Nora kommun har brustit i sin skyldighet att enligt

text: 19 a kap. 15 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling besluta om riktlinjer för direktupphandling.

text: Konkurrensverket förutsätter att Nora kommun, i den mån det inte redan skett, vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att upphandlingsregelverket följs.

text: Ärendet avslutas.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 1. Konkurrensverket har under hösten 2025 genomfört en granskning för att undersöka om ett antal slumpvis utvalda upphandlande myndigheter har beslutat om riktlinjer för direktupphandling. Konkurrensverket skickade mot denna bakgrund den 19 augusti 2025 en skrivelse i form av en webbenkät till bland annat Nora kommun med frågan om det fanns beslutade riktlinjer.

text: 2. I svar på enkäten uppgav Nora kommun att kommunen saknar beslutade riktlinjer för direktupphandling.

text: 3. Med anledning av uppgifterna inledde Konkurrensverket det nu aktuella tillsynsärendet i syfte att närmare granska de aktuella omständigheterna och om de skyldigheter avseende riktlinjer som följer av upphandlingsregelverket iakttagits.

text: 4. Nora kommun har under utredningen av ärendet inkommit med uppgifter om att riktlinjer för direktupphandling enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) har arbetats fram. Nora kommun avser att besluta om dessa riktlinjer under första kvartalet 2026.

text: Bedömning

text: Rättslig reglering

text: 5. Av

text: 19 a kap. 15 §

text: LOU följer att en upphandlande myndighet ska besluta om riktlinjer för direktupphandling. Syftet med kravet på riktlinjer är bland annat att se till att upphandlande myndigheter tillämpar ett strategiskt förhållningssätt för offentlig upphandling och att konkurrensen tillvaratas även vid direktupphandlingar.

text: 6. Enligt

text: 21 kap. 4 §

text: LOU får Konkurrensverket i egenskap av tillsynsmyndighet över den offentliga upphandlingen i Sverige förelägga en upphandlande myndighet att besluta om riktlinjer för direktupphandling. Bestämmelsen trädde i kraft 1 januari 2024 och innebar en utökning av Konkurrensverkets möjligheter att vidta åtgärder mot upphandlande myndigheter som inte beslutar om sådana riktlinjer i enlighet med upphandlingsregelverket.

text: 7. Av förarbetena till LOU framgår att det med riktlinjer för direktupphandling avses rena policydokument med vägledande riktlinjer för användningen av direktupphandling innehållande framför allt handläggningsrutiner om annonsering och konkurrensutsättning på annat sätt. I riktlinjerna bör det tydligt anges kriterier för när konkurrensen ska utnyttjas genom att annonsera upphandlingen eller konkurrensutsätta den

text: genom att tillfråga flera leverantörer. Riktlinjerna bör också kunna behandla frågan om hur de upphandlingsrättsliga principerna kommer att beaktas vid myndighetens direktupphandlingar och myndighetens strategi när det gäller jävsfrågor och korruption.

text: Slutsats

text: 8. Konkurrensverket konstaterar, efter granskning av om Nora kommun har beslutade riktlinjer för direktupphandling, att kommunen brister i att uppfylla skyldigheten att anta riktlinjer enligt

text: 19 a kap. 15 §

text: LOU. Nora kommun har under utredningens gång vidgått bristerna och inkommit med uppgifter om att kommunen har inlett ett arbete med att ta fram riktlinjer för direktupphandling och avser att besluta om dessa under första kvartalet 2026. Mot bakgrund av vad kommunen framfört under utredningen förutsätter Konkurrensverket att kommunen åtgärdar bristerna skyndsamt. Konkurrensverket finner därför inte för närvarande skäl att besluta om ett föreläggande enligt

text: 21 kap. 4 §

text: LOU.

text: 9. Kommunens åtgärder kan komma att följas upp genom förnyad tillsyn.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga juristen Louise Grünberg Petersson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då, avseende upphandlingar som har påbörjats före 1 januari 2024, ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Ett tillsynsbeslut innebär inte ett förbud eller föreläggande. Det är således inte förenat med en sanktion i sig, men kan ändå få rättsliga följder. Om en upphandlande myndighet genomför upprepade otillåtna upphandlingar kan exempelvis tidigare förseelser utgöra en försvårande omständighet som motiverar en högre upphandlingsskadeavgift vid efterföljande otillåtna direktupphandlingar.

text: Hur man överklagar

text: Om ni anser att beslutet är felaktigt kan ni överklaga det genom att skicka ett skriftligt överklagande till Konkurrensverket. Ange i överklagandet vilket beslut ni överklagar och vilken ändring ni begär.

text: Eftersom ni är en part som företräder det allmänna ska överklagandet ha kommit in inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Om överklagandet har kommit in i tid skickar Konkurrensverket det vidare till Förvaltningsrätten i Stockholm.

text: Konkurrensverkets kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida.


motpart: DataPower Svenska AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - prissättning av databaserat utbildningsprogram

text: DataPower Svenska AB c/o advokat Joakim Lavér Lagerlöf & Leman Advokatbyrå Box 5402 114 84 STOCKHO

text: DataPower Svenska AB:s begäran om åläggande mot M2S Sverige AB

text: DataPower Svenska AB (DataPower) har i skrivelse till Konkurrensverket den 20 oktober 1998 framställt yrkande om att verket, jämväl interimistiskt, skall ålägga M2S Sverige AB (M2S) att upphöra med förfarandet att kostnadsfritt ge Skolverket rätt att ge undervisande personal och elever i det offentliga skolväsendet tillgång till dataprogrammet Wit för ECDL.

text: Konkurrensverket har inhämtat yttrande från M2S.

text: Enligt verkets bedömning föreligger inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, eller eljest från konkurrenssynpunkt fortsatt granska de förhållanden som påtalas i skrivelsen från DataPower. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall. Vid denna utgång av ärendet föreligger inte skäl att ta ställning till det av DataPower framställda yrkandet om interimistiska åtgärder.

text: Om Konkurrensverket i visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Ärendet avskrivs.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Björn Falkenhall. I den slutliga handläggningen har också deltagit konkurrensrådet Anita Sundberg.

text: Jörgen Holgersson

text: Björn Falkenhall

text: Kopia till:

text: M2S Sverige AB c/o advokat Ulf Djurberg, Setterwalls advokatbyrå AB

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

title: Prissamarbete oljebolagen

text: Josef Sumegi Traktörsgatan 44 252 46 HELSINGBORG

text: Er skrivelse angående bensinbolagens prisändringar

text: Konkurrensverket har under november 1999 fått flera klagomål från privatpersoner, företag m.fl. och som gällt att bensinbolag relativt samtidigt informerat om ungefär lika stora prisändringar på bensin. Ändringarna genomfördes i de flesta fall vid månadsskiftet oktober/november 1999 och utgörs av såväl minskade rabatter som listprissänkningar (vid pump). Sammantaget är det ofta fråga om en genomsnittlig prissänkning. Ni har i skrivelse till verket ifrågasatt bensinbolagens samtidiga agerande i detta fall.

text: Konkurrensverket har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpning av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Lagen innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat.

text: Konkurrensverket har tidigare haft skäl att uppmärksamma konkurrensförhållandena på bensinmarknaden. Denna får betraktas som en s.k. oligopolmarknad. På sådana marknader kan företagen ha ett jämförelsevis stort intresse av att få till stånd ett samordnat förfarande vilket kan begränsa konkurrensen. Vidare bör nämnas att från tid till annan synes även vissa bensinbolag agera som prisledare, dvs. när ett företag genomför prisändringar följer de övriga med. Konkurrensverket utesluter inte att aktuella prisändringar är en följd av ett otillåtet förfarande enligt KL.

text: Konkurrensverket tar i varje enskilt fall ställning till om de förhållanden som redovisas i skrivelser (eller på annat sätt) till verket bör medföra en närmare undersökning eller granskning bl.a. med hänsyn till KL:s förbudsbestämmelser. Verket har i detta fall bedömt, mot bakgrund av vad som framkommit om bensinbolagens agerande och berörda prisändringar, att det i detta fall finns tillräcklig grund för att initiera en fördjupad undersökning och prövning enligt KL.

text: Detta innebär i formell mening att Konkurrensverket avslutar Ert ärende. Konkurrensverket vill dock informera om att verket har inlett en särskild undersökning huruvida oljebolagens samtidiga prisändringar i detta fall är i strid med KL. Denna undersökning pågår för närvarande.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


motpart: Mariestads Brev & Paketservice

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - Postens tolkning av avsändare av vissa postsändningar

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - frankosändningar

text: Mariestads Brev & Paketservice (MBP) har i skrivelse till Konkurrensverket gjort gällande att Posten AB (Posten) missbrukar en dominerande ställning i strid med

text: 19 § konkurrenslagen ( 1993:20 )

text: , KL.

text: MBP bedriver postverksamhet i Mariestad med omnejd. Som en avgörande del av sitt tjänsteutbud erbjuder MBP en tjänst som består i att MBP hämtar post från olika företag, myndigheter och institutioner genom s.k. hämta/lämna avtal. MBP tar hand om all post och distribuerar den lokala posten i egen regi medan övrig post frankeras i MBPs frankeringsmaskin, sorteras, och avlämnas till Posten. Den post som avlämnas till posten för befordran lämnas in som en enda inlämning med MBP som avsändare. Härvid har MBP utfört vissa arbetsmoment som sortering, vägning samt frankering som Posten annars skulle behöva göra. Genom att utföra dessa arbetsmoment och genom att nå upp till en viss volym av försändelser har MBP åtnjutit prestationsrelaterade rabatter och därmed ett lägre porto. MBP har tillämpat dessa rutiner under fyra år.

text: I skrivelsen uppger MBP att Posten ändrat förutsättningarna för MBPs veksamhet genom att vägra betrakta MBP som avsändare. Posten betraktar istället MBPs kunder var för sig som avsändare. Konsekvensen av detta blir att MBP inte kommer i åtnjutande av den prisbild som sändningsstorleken motiverar utan priset beräknas på de enskilda delarna. MBP anser däremot att de är att betrakta som avsändare av försändelserna genom det licensavtal de ingått med Posten och genom sitt innehav av frankeringsmaskin. I Mariestad där MBP lämnar in sina frankosändningar har Postens personal, i vissa fall, sorterat ut varje försändelse för sig och därefter vänt sig direkt till MBPs respektive kund och fakturerat denne den mellanskillnad i porto som uppstått då försändelserna inte nått upp till den volym om 100 försändelser som renderat rabatt. All returpost återsänds däremot till MBP eftersom returpost återsänds till den som innehar licensen för frankeringsmaskinen. Ur ett returperspektiv hanterar således Posten MBP som avsändare av försändelserna.

text: Konkurrensverket har under ärendets handläggning sammanträffat med företrädare för MBP och företrädare för Posten. Konkurrensverket har även inhämtat synpunkter från Post- och Telestyrelsen (PTS).

text: Posten har i yttrande till Konkurrensverket anfört följande ”Avsändare av en försändelse som frankerats med frankeringsmaskin är den som uppdrar åt Posten att befordra försändelsen. Är det licenshavaren som uppdrar åt Posten att befordra försändelserna är det licenshavaren som är avsändare och som har betalningsansvar. ” Posten har under ärendets handläggning lämnat följande förtydligande till begreppet avsändare ”Om en licenshavare lämnar in frankosändningar i enlighet med Postens villkor är denne att anse som avsändare av försändelsen”.

text: PTS är av uppfattningen att det är licenshavaren av en frankeringsmaskin som är att anse som avsändare av försändelser som har stämplats med frankeringsmaskin. Försändelser som returneras skall därför återsändas till licenshavaren.

text: Konkurrensverket gör följande bedömning.

text: Marknadsdomstolen har i beslut av den 11 november år 1998 (

text: MD 1998:15

text: ) konstaterat att det mot bakgrund av Postens dominerande ställning måste ställas särskilt höga krav på Postens uppträdande i konkurrenshänseende. EG-rättslig praxis visar också att ett företag med dominerande ställning har ett särskilt ansvar för att konkurrensen inte snedvrids (se exempelvis C-395 och

text: , Compagnie Maritime Belge och Dafra-Lines mot Kommissionen, REG 2000 sI-1365, p. 37).

text: Postens agerande, varigenom MBP av Posten enbart i vissa fall betraktas som avsändare, har bl.a. inneburit att MBP inte kommit i åtnjutande av prestations-relaterade rabatter. Posten har därtill i vissa fall direkt eftertaxerat MBPs kunder den mellanskillnad i porto som uppstått då försändelserna inte nått upp till den volym om 100 försändelser som renderat rabatt. Posten har genom sitt agerande försvårat för MBP att bedriva sin verksamhet. Av utredningen framgår emellertid att MBP , på grund av att Posten ändrat uppfattning om vem de betraktar som avsändare, åter kunnat lämna in sammanförda försändelser och därmed åter av Posten kommit att betraktas som avsändare. Mot denna bakgrund är ytterligare granskning av förhållandena från konkurrenssynpunkt inte motiverad. Några ytterligare åtgärder kommer inte att vidtas i ärendet.

text: Ärendet avskrivs från vidare handläggning.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön . Föredragande har varit Nathalie Waardahl .

text: Gunnel Schön

text: Nathalie Waardahl

text: Kopia till:

text: Posten AB

text: Post- och Telestyrelsen

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Norrtälje kommun

title: Tillsyn gällande Norrtälje kommun avseende riktlinjer för direktupphandling

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling – riktlinjer för direktupphandling

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket konstaterar att Norrtälje kommun har brustit i sin skyldighet att enligt

text: 19 a kap. 15 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling besluta om riktlinjer för direktupphandling.

text: Konkurrensverket förutsätter att Norrtälje kommun, i den mån det inte redan skett, vidtar de åtgärder som krävs för att säkerställa att upphandlingsregelverket följs.

text: Ärendet avslutas.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 1. Konkurrensverket har under hösten 2025 genomfört en granskning för att undersöka om ett antal slumpvis utvalda upphandlande myndigheter har beslutat om riktlinjer för direktupphandling. Konkurrensverket skickade mot denna bakgrund den 19 augusti 2025 en skrivelse i form av en webbenkät till bland annat Norrtälje kommun med frågan om det fanns beslutade riktlinjer.

text: 2. I svar på enkäten uppgav Norrtälje kommun att kommunen saknar beslutade riktlinjer för direktupphandling.

text: 3. Med anledning av uppgifterna inledde Konkurrensverket det nu aktuella tillsynsärendet i syfte att närmare granska de aktuella omständigheterna och om de skyldigheter avseende riktlinjer som följer av upphandlingsregelverket iakttagits.

text: 4. Norrtälje kommun har under utredningen av ärendet inkommit med uppgifter om att kommunen ska arbeta fram riktlinjer för direktupphandling enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU). Norrtälje kommun avser att besluta om dessa riktlinjer under Kommunstyrelsens sammanträde den 16 mars 2026.

text: Bedömning

text: Rättslig reglering

text: 5. Av

text: 19 a kap. 15 §

text: LOU följer att en upphandlande myndighet ska besluta om riktlinjer för direktupphandling. Syftet med kravet på riktlinjer är bland annat att se till att upphandlande myndigheter tillämpar ett strategiskt förhållningssätt för offentlig upphandling och att konkurrensen tillvaratas även vid direktupphandlingar.

text: 6. Enligt

text: 21 kap. 4 §

text: LOU får Konkurrensverket i egenskap av tillsynsmyndighet över den offentliga upphandlingen i Sverige förelägga en upphandlande myndighet att besluta om riktlinjer för direktupphandling. Bestämmelsen trädde i kraft 1 januari 2024 och innebar en utökning av Konkurrensverkets möjligheter att vidta åtgärder mot upphandlande myndigheter som inte beslutar om sådana riktlinjer i enlighet med upphandlingsregelverket.

text: 7. Av förarbetena till LOU framgår att det med riktlinjer för direktupphandling avses rena policydokument med vägledande riktlinjer för användningen av direktupphandling innehållande framför allt handläggningsrutiner om annonsering och konkurrensutsättning på annat sätt. I riktlinjerna bör det tydligt anges kriterier för när konkurrensen ska

text: utnyttjas genom att annonsera upphandlingen eller konkurrensutsätta den genom att tillfråga flera leverantörer. Riktlinjerna bör också kunna behandla frågan om hur de upphandlingsrättsliga principerna kommer att beaktas vid myndighetens direktupphandlingar och myndighetens strategi när det gäller jävsfrågor och korruption.

text: Slutsats

text: 8. Konkurrensverket konstaterar, efter granskning av om Norrtälje kommun har beslutade riktlinjer för direktupphandling, att kommunen brister i att uppfylla skyldigheten att anta riktlinjer enligt

text: 19 a kap. 15 §

text: LOU. Norrtälje kommun har under utredningens gång vidgått bristerna och inkommit med uppgifter om att kommunen ska ta fram riktlinjer för direktupphandling och avser att besluta om dessa under Kommunstyrelsens sammanträde den 16 mars 2026. Mot bakgrund av vad kommunen framfört under utredningen förutsätter Konkurrensverket att kommunen åtgärdar bristerna skyndsamt. Konkurrensverket finner därför inte för närvarande skäl att besluta om ett föreläggande enligt

text: 21 kap. 4 §

text: LOU.

text: 9. Kommunens åtgärder kan komma att följas upp genom förnyad tillsyn.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga juristen Louise Grünberg Petersson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då, avseende upphandlingar som har påbörjats före 1 januari 2024, ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Ett tillsynsbeslut innebär inte ett förbud eller föreläggande. Det är således inte förenat med en sanktion i sig, men kan ändå få rättsliga följder. Om en upphandlande myndighet genomför upprepade otillåtna upphandlingar kan exempelvis tidigare förseelser utgöra en försvårande omständighet som motiverar en högre upphandlingsskadeavgift vid efterföljande otillåtna direktupphandlingar.

text: Hur man överklagar

text: Om ni anser att beslutet är felaktigt kan ni överklaga det genom att skicka ett skriftligt överklagande till Konkurrensverket. Ange i överklagandet vilket beslut ni överklagar och vilken ändring ni begär.

text: Eftersom ni är en part som företräder det allmänna ska överklagandet ha kommit in inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Om överklagandet har kommit in i tid skickar Konkurrensverket det vidare till Förvaltningsrätten i Stockholm.

text: Konkurrensverkets kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida.


motpart: Climatec

title: Horisontellt samarbete - värmepumpar

text: Angående ifrågasatt konkurrensbegränsande förfarande

text: Climatec AB har i skrivelse till Konkurrensverket hävdat att Carrier AB träffat en överenskommelse med IVT Industrier AB (IVT) och dess återförsäljare Linköpings Värmepumpsteknik, Hardy Hollingworth samt M Energi i Östergötland om att Carrier skall sluta sälja värmepumpar till Climatec.

text: Konkurrensverket har inhämtat upplysningar från Carrier. Carrier har bekräftat att IVT vid ett möte hösten 1999 redogjorde för att företaget mottagit flera brev från sina återförsäljare med påpekanden om att Climatec höll lägre priser vid försäljning av värmepumpar. Kort tid därefter den 1 november 1999 garanterade Carrier en försäljning av värmepumpar till Climatec, dock endast i ytterligare sex månader. Efter kontakter med Konkurrensverket har Carrier meddelat Climatec att företaget kommer att få tillgång till Carriers värmepumpssortiment även efter de angivna sex månaderna.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalats i skrivelser till verket bör föranleda en vidare granskning.

text: Enligt

text: 6 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. Kontakter mellan företag i syfte att påverka ett företags agerande mot ett annat företag är ett sådant förfarande som kan omfattas av förbudet i

text: 6 §

text: KL.

text: Mot bakgrund av vad som framkommit vid Konkurrensverkets kontakter med Carrier finner verket för tillfället inte anledning att fortsatt utreda de förhållanden som påtalats av Climatec. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta ärende.

text: Detta beslut har fattats av biträdande avdelningschefen Stig-Arne Ankner. Föredragande har varit Olof Widmark.

text: Stig-Arne Ankner

text: Olof Widmark

text: Kopia till:

text: René Knape, Carrier AB, Aröds Industriväg 32, Box 8946, 402 73 GÖTEBORG

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


motpart: Ekobrottsmyndigheten

title: Tillsyn gällande Ekobrottsmyndigheten avseende riktlinjer för direktupphandling

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling – riktlinjer för direktupphandling

text: Konkurrensverkets beslut

text: Granskningen av Ekobrottsmyndighetens riktlinjer för direktupphandling föranleder ingen ytterligare åtgärd.

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket har under hösten 2025 genomfört en granskning för att undersöka om ett antal slumpvis utvalda upphandlande myndigheter har beslutat om riktlinjer för direktupphandling. Konkurrensverket skickade mot denna bakgrund den 19 augusti 2025 en skrivelse i form av en webbenkät till bland annat Ekobrottsmyndigheten med frågan om det fanns beslutade riktlinjer.

text: 2. I svar på enkäten uppgav Ekobrottsmyndigheten att myndigheten saknar beslutade riktlinjer för direktupphandling.

text: 3. Med anledning av uppgifterna inledde Konkurrensverket det nu aktuella tillsynsärendet i syfte att närmare granska de aktuella omständigheterna och om de skyldigheter avseende riktlinjer som följer av upphandlingsregelverket iakttagits.

text: 4. Ekobrottsmyndigheten har under utredningen av ärendet inkommit med underlag som visar att myndigheten numera har tagit fram och beslutat om riktlinjer för direktupphandling.

text: Skälen för beslutet

text: Rättslig reglering

text: 5. Av

text: 19 a kap. 15 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling (LOU) följer att en upphandlande myndighet ska besluta om riktlinjer för direktupphandling. Syftet med kravet på riktlinjer är bland annat att se till att upphandlande myndigheter tillämpar ett strategiskt förhållningssätt för offentlig upphandling och att konkurrensen tillvaratas även vid direktupphandlingar.

text: 6. Enligt

text: 21 kap. 4 §

text: LOU får Konkurrensverket i egenskap av tillsynsmyndighet över den offentliga upphandlingen i Sverige förelägga en upphandlande myndighet att besluta om riktlinjer för direktupphandling. Bestämmelsen trädde i kraft 1 januari 2024 och innebar en utökning av Konkurrensverkets möjligheter att vidta åtgärder mot upphandlande myndigheter som inte beslutar om sådana riktlinjer i enlighet med upphandlingsregelverket.

text: 7. Av förarbetena till LOU framgår att det med riktlinjer för direktupphandling avses rena policydokument med vägledande riktlinjer för användningen av direktupphandling innehållande framför allt handläggningsrutiner om annonsering och konkurrensutsättning på annat sätt. I riktlinjerna bör det tydligt anges kriterier för när konkurrensen ska utnyttjas genom att annonsera upphandlingen eller konkurrensutsätta den genom att tillfråga flera leverantörer. Riktlinjerna bör också kunna behandla frågan om hur de upphandlingsrättsliga principerna kommer att beaktas vid myndighetens direktupphandlingar och myndighetens strategi när det gäller jävsfrågor och korruption.

text: Konkurrensverkets bedömning 8. En upphandlande myndighet ska ha beslutade riktlinjer för direktupphandling. Ekobrottsmyndigheten har under utredningens gång tagit fram och beslutat om riktlinjer för direktupphandling, samt inkommit med underlag som visar detta. De brister som gav upphov till den aktuella granskningen har således åtgärdats.


title: Ifrågasatt marknadsdelning - mejeriföreningar

text: Ni har i skrivelse som inkom till Konkurrensverket den 20 oktober 1998 anfört klagomål över Gefleortens Mejeriförenings vägran att bevilja Er inträde som medlemmar i föreningen.

text: Konkurrensverket har inhämtat yttranden från Gefleortens Mejeriförening och Milko Mejerier.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållande som påtalats i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns för närvarande inte tillräckliga skäl att med utgångspunkt från KL eller eljest från konkurrenssynpunkt fortsatt granska de förhållanden Ni påtalat i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtagas i detta fall.

text: Har Ni några frågor med anledning av detta beslut går det bra att kontakta Pål Faxén på telefon 08 – 700 16 18.

text: Detta beslut har fattats av Jan Stockhaus. Föredraganden har varit Pål Faxén.

text: Jan Stockhaus

text: Pål Faxén

text: Kopia till:


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: ICA Detalj AB, Apotek Hjärtat Holding AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Detalj- och dagligvaruhandel
Vård och omsorg

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 795/2014 – ICA Detalj AB och Apotek Hjärtat Holding AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2015-01-07 (Dnr 795/2014)

text: Konkurrensverket lämnar ICA Detalj AB:s förvärv av ensam kontroll över Apotek Hjärtat Holding AB utan åtgärd.