avgjordAv: Justitieombudsmannen Per Lennerbrant

title: En frihetsberövad har rätt att ha kontakt med en försvarare som är utsedd i en annan brottsutredning än den som frihetsberövandet avser

sammanfattning: En advokat som var offentlig försvarare för en frihetsberövad person sökte under en helgkväll kontakt med klienten per telefon. Frihetsberövandet avsåg en annan brottsutredning än den som försvararen var utsedd i. Åklagaren tillät inte kontakten, om inte försvararen förklarade vad samtalet skulle avse. JO uttalar att en frihetsberövads ovillkorliga rätt till kontakt med sin försvarare måste gälla även en försvarare som är utsedd i en annan brottsutredning än den som frihetsberövandet avser. Med hänsyn till den stränga konfidentialitet som gäller för kontakter mellan en misstänkt som är frihetsberövad och hans eller hennes försvarare uttalar JO vidare att en försvarare inte kan åläggas att berätta något om vad kontakten ska avse. Det fanns därför inte rättsliga förutsättningar att neka kontakten mellan försvararen och hans klient eller att fråga vad kontakten skulle avse. Däremot hade det varit godtagbart att göra överväganden om det vid tidpunkten fanns praktiska förutsättningar för kontakten. Vid bedömningen av åklagarens agerande väger JO in att det i författning inte funnits någon tydlig reglering av hur situationen skulle hanteras. Vidare beaktar JO att utredningen inte ger stöd för att kontakten ovillkorligen skulle ha ägt rum den aktuella kvällen eller att det finns anledning att anta att den uteblivna kontakten skulle ha begränsat den frihetsberövades möjligheter att förbereda sitt försvar. JO anser dock att åklagaren inte borde ha försökt utröna vad kontakten skulle avse.

text: Anmälan

text: I en anmälan som kom in till JO den 22 september 2020 förde advokaten AA fram klagomål mot Åklagarmyndigheten och en åklagare där. Klagomålet gällde att han hade nekats att tala med sin frihetsberövade klient. Av anmälan framgick i huvudsak följande.

text: AA var förordnad som offentlig försvarare för BB i ett mål vid Stockholms tingsrätt. BB befann sig på arresten i Jönköping på grund av en brottsmisstanke i en annan utredning. När AA sökte telefonkontakt med BB på arresten lämnade polisen honom besked om att åklagaren hade beslutat att han inte fick kontakta

text: BB om han inte kunde motivera varför samtalet var nödvändigt. Han fick även besked om att han inte fick tala med sin klient om det ärende som denne var frihetsberövad i.

text: AA vände sig till åklagaren och ifrågasatte hennes beslut. Åklagaren vidhöll dock sitt ställningstagande. Hon uppgav att hon behövde få klarhet i om han ville tala med BB om det ärende där han var förordnad som offentlig försvarare eller om samtalet avsåg ärendet där BB var frihetsberövad. Vidare uppgav åklagaren att BB:s rättigheter var tillgodosedda genom den försvarare som hade utsetts för honom i det sistnämnda ärendet.

text: Utredning

text: Åklagarmyndigheten (vice riksåklagaren CC) yttrade sig den 2 december 2020 efter att upplysningar hämtats in från berörda befattningshavare.

text: Åklagarmyndigheten lämnade sammanfattningsvis följande redogörelse för handläggningen.

text: Natten till lördagen den 12 september 2020 greps BB och ytterligare en person av polisen misstänkta för ett grovt brott. BB anhölls senare för brottet. Som särskilda anhållningsskäl angavs att det fanns risk för att BB skulle undanröja bevis eller på något annat sätt försvåra sakens utredning (s.k. kollusionsfara) och att det för brottet inte var föreskrivet lindrigare straff än fängelse i två år. BB belades även med restriktioner.

text: Tingsrätten utsåg advokaten DD som offentlig försvarare för BB. Förhör hölls därefter med BB i närvaro av DD.

text: Jourhavande åklagare informerades på söndagseftermiddagen om att AA var förordnad som offentlig försvarare för BB i ett ärende i en annan del av landet. AA hade efter begäran fått tala med BB per telefon, eftersom polisen hade uppfattat att AA var förordnad som försvarare även i det ärende som BB var frihetsberövad i. Efter kontakten begärde BB att få byta försvarare från DD till AA.

text: Den åklagare som tog över som jouråklagare på söndagskvällen antecknade att AA hade återkommit till polisen och uppgett att han ville ta en ny kontakt med BB. Åklagaren bedömde att det inte framgick något skäl till varför AA – i egenskap av försvarare i ett annat ärende – behövde ha kontakt med BB vid den tidpunkten. Åklagaren framförde till polisen att om AA vidhöll sin begäran ombads han att motivera varför ärendet var så akut. Åklagaren ansåg att kontakten mellan AA och BB skulle prövas som en sedvanlig begäran om lättnad av restriktioner till dess att tingsrätten beslutat i fråga om byte av försvarare.

text: Av en senare anteckning framgår det att polisen återkopplade till åklagaren att AA var missnöjd med beslutet. Det framgår också att åklagaren, med hänsyn till

text: utredningsläget och att BB hade en annan förordnad försvarare som han hade rätt att tala med om det aktuella ärendet, inte bedömde frågan som akut. Vidare antecknades det att BB hade begärt att få tala med sin förordnade försvarare, vilket polisen hade framfört till DD.

text: Åklagarmyndigheten redovisade bl.a. följande synpunkter från den åklagare som hade hanterat begäran från AA.

text: [Hennes b]egäran om motivering var inte i syfte att begränsa innehållet i advokat AA och BB:s kontakt, utan för att reda ut hur saken skulle hanteras under jourtid. För det fall att den förnyade kontakten mellan advokat AA och BB gällde önskemål om byte av försvarare var det en fråga som skulle överlämnas till tingsrättens prövning. Om advokat AA i stället hade uppgett att han önskade prata med sin klient avseende de ärenden där han var förordnad som försvarare eller lämnat något annat akut skäl hade denna kontakt beviljats eftersom det inte hade funnits skäl att vägra sådan kontakt mellan försvarare och klient. Advokat AA vägrade däremot att lämna någon motivering till att han skulle få prata med BB på nytt. Mot bakgrund av de omständigheter som i det skedet var kända kring brottet, att det knappt gått tolv timmar sedan anhållandet, att kontakten mellan AA och BB lett till att BB begärt att få byta försvarare angående det anhållna brottet samt advokatens ovilja att lämna någon motivering var min uppfattning att det fanns skäl att iaktta försiktighet i ärendet. Hade BB fått prata med AA i det skedet hade det inte funnits något hinder för BB att prata om det anhållna brottet. Även om sådana lämnade uppgifter torde omfattas av advokatetiken fanns det då ingen lagstadgad förundersökningssekretess som omfattade AA. Dagen därpå beslutade tingsrätten att tillåta försvararbytet och utsåg AA som offentlig försvarare för BB även i det ärende där denne var frihetsberövad.

text: Åklagarmyndigheten redovisade sammanfattningsvis följande bedömning.

text: Bestämmelsen i

text: 21 kap. 9 § rättegångsbalken

text: , om bl.a. en anhållens rätt att träffa sin försvarare, bör tolkas så att den inte omfattar andra försvarare än den som är förordnad av domstol, eller utsedd av den misstänkte själv, i det aktuella ärendet. Vid bedömningen av om någon annan än den offentliga försvararen ändå ska tillåtas ha kontakt med en frihetsberövad blir därför skälen till begäran om kontakt och vem som initierar den av avgörande betydelse.

text: AA uppgav inte varför han behövde ha kontakt med BB på söndagskvällen. Även om begäran framfördes av en advokat är det förståeligt att åklagaren – i ett ärende om grov brottslighet med en stark kollusionsfara – i ärendets absoluta inledningsskede var försiktig med att tillåta kontakt med någon annan än den som var förordnad som försvarare och därför bedömde att kontakten mellan BB och AA kunde vänta till dagen därpå. BB hade dessutom haft kontakt med AA tidigare under dagen.

text: Om det inte fanns förutsättningar att, utifrån bestämmelsen i

text: 21 kap. 9 § rättegångsbalken

text: och bestämmelserna i häkteslagen, neka kontakt mellan BB och AA kan det konstateras att även om en frihetsberövad person har rätt att träffa och kommunicera med sin försvarare innebär det inte någon ovillkorlig rätt till kontakt så snart det begärs. Även om åklagaren hade tillåtit kontakten

text: betyder inte det att den rent faktiskt hade behövt äga rum på söndagskvällen. Oavsett vilket regelverk som var tillämpligt i den aktuella situationen hade kontakten mellan AA och BB kunnat vänta till dagen därpå, när AA också fick sitt förordnande som offentlig försvarare. Det verkar därför inte ha lett till någon rättsförlust för BB.

text: Rättslig reglering

text: Rätten för en frihetsberövad att ha kontakt med sin försvarare En person som misstänks för ett brott har en generell rätt att biträdas av en försvarare för att förbereda och utföra sin talan (se

text: 21 kap. 3 § första stycket rättegångsbalken

text: ). Är den misstänkte anhållen eller häktad ska en offentlig försvarare förordnas för honom eller henne om han eller hon begär det (se

text: 21 kap. 3 a § första stycket rättegångsbalken

text: ). Rätten till tillgång till försvarare är en del av rätten till en rättvis rättegång enligt

text: artikel 6 i Europakonventionen

text: . Även av EU:s försvarardirektiv följer en rätt att få tillgång till försvarare.

text: Den som är gripen, anhållen eller häktad har rätt att träffa sin försvarare. Rätten att träffa försvararen är utan undantag för den som har en offentlig försvarare. Detsamma gäller för den som har en privat försvarare som uppfyller de krav som ställs på en offentlig försvarare. (Se

text: 21 kap. 9 § första stycket rättegångsbalken

text: , 3 kap. 1 § andra stycket häkteslagen och artikel 3.3 a i EU:s försvarardirektiv.) Rätten för den frihetsberövade att träffa sin försvarare gäller även om åklagaren har meddelat restriktioner som begränsar den misstänktes kontakter med omvärlden.

text: JO har uttalat att en offentlig försvarare inte ens kvällstid bör avvisas från ett häkte utan att ha fått träffa sin klient men att det av praktiska skäl, bl.a. tillgången till personal, kan vara rimligt att besök efter ett visst klockslag föranmäls i så god tid att häktet kan disponera sin personal med hänsyn till detta (se bl.a. JO 1983/84 s. 134 och 2013/14 s. 278).

text: En frihetsberövad får inte vägras att kommunicera elektroniskt – t.ex. genom användande av fast eller mobil telefoni – med sin offentliga försvarare eller med en privat försvarare som uppfyller de krav som ställs på en offentlig försvarare (se 3 kap. 4 § tredje stycket häkteslagen). Rätten för en frihetsberövad att kommunicera elektroniskt med sin försvarare gäller i den utsträckning det lämpligen kan ske, vilket innebär att hänsyn kan tas till de praktiska förutsättningarna för kommunikationen, t.ex. med beaktande av institutionens rutiner och tillgång till kommunikationsutrustning (se 3 kap. 4 § första stycket häkteslagen och

text: prop. 2015/16:187 s. 27

text: Det förhållandet att en frihetsberövad har en ovillkorlig rätt att ha kontakt med sin försvarare innebär alltså inte att det i alla lägen är givet att det finns en rätt att omedelbart få kontakten till stånd (se även JO 1960 s. 70).

text: Konfidentialitet vid kontakterna Om den misstänkte har rätt att träffa sin försvarare ska det få ske i enrum, det s.k. enrumsprivilegiet (se

text: 21 kap. 9 § andra stycket rättegångsbalken

text: ). Elektronisk kommunikation mellan en intagen och hans eller hennes försvarare får inte avlyssnas (se 3 kap. 5 § andra stycket häkteslagen). Dessutom gäller att en försändelse mellan en intagen och hans eller hennes försvarare ska vidarebefordras utan granskning (se 3 kap. 6 § häkteslagen).

text: Enrumsprivilegiet är av stor betydelse för klienten. Rättigheten är också viktig för att advokaten på bästa sätt ska kunna fullgöra sitt uppdrag. Försvararen får dock inte utnyttja enrumsprivilegiet för att – utan tillstånd från åklagaren – t.ex. förmedla uppgifter från klienten till en utomstående eller för att förmedla uppgifter från en utomstående till klienten, annat än om uppgifterna är uppenbart harmlösa och inte kan leda till att brottsutredningen försvåras. (Se ”Advokaten och alibivittnet”

text: NJA 2021 s. 576

text: och ”Advokaten och brevväxlingen”

text: NJA 2021 s. 914

text: med däri gjorda hänvisningar.)

text: Den rättsliga begränsningen för försvararen att förmedla uppgifter till en utomstående är inte förundersökningssekretessen i sig – en advokat är inte formellt bunden av den – utan att det strider mot god advokatsed. Av

text: 8 kap. 4 § första stycket rättegångsbalken

text: framgår nämligen att en advokat är skyldig att förtiga vad han eller hon får kännedom om i sin yrkesutövning när god advokatsed kräver detta.

text: Bedömning

text: En brottsmisstänkts rätt till tillgång till försvarare är en del av rätten till en rättvis rättegång och en central rättssäkerhetsfråga.

text: En anhållen har en ovillkorlig rätt att träffa och kommunicera elektroniskt med sin offentliga försvarare (se

text: 21 kap. 9 § rättegångsbalken

text: och 3 kap. 4 § tredje stycket häkteslagen). Bestämmelsernas ordalydelse ger dock inget tydligt besked i den fråga som är aktuell här, dvs. om BB hade rätt att ha kontakt med AA innan AA blev förordnad som offentlig försvarare även i den utredning i vilken BB var anhållen.

text: Mot bakgrund av att det rör sig om grundläggande rättigheter för en frihetsberövad person bör bestämmelserna förstås på så sätt att en anhållens rätt till kontakt också gäller en offentlig försvarare som är förordnad i en annan brottsutredning än den som frihetsberövandet avser. Detsamma måste anses gälla i fråga om en försvarare som den misstänkte har utsett om försvararen uppfyller kraven för en offentlig försvarare (jfr

text: 21 kap. 5 § första stycket rättegångsbalken

text: De stränga krav på konfidentialitet som gäller för kontakter mellan en misstänkt som är frihetsberövad och hans eller hennes försvarare innebär vidare att en försvarare inte kan åläggas att berätta något om vad en kontakt med klienten ska avse.

text: Sammanfattningsvis har det alltså inte funnits rättsliga förutsättningar att neka BB att ha kontakt med AA och inte heller att fråga AA vad kontakten skulle avse.

text: I det nu aktuella fallet handlade det om en begäran om kontakt per telefon. I ett sådant fall hade det dock varit godtagbart att göra överväganden om det fanns praktiska förutsättningar för en sådan kontakt på söndagskvällen.

text: Vid bedömningen av åklagarens agerande väger jag in att det i författning inte funnits någon tydlig reglering av hur situationen skulle hanteras. Vidare beaktar jag att utredningen inte ger stöd för att kontakten ovillkorligen skulle ha ägt rum på söndagskvällen. Det har inte heller kommit fram något som ger anledning att anta att den uteblivna kontakten begränsade möjligheterna för BB att förbereda sitt försvar.

text: Åklagaren skulle dock inte ha försökt utröna vad kontakten skulle avse.

text: Med den kritik som ligger i det sagda avslutas ärendet.


nyckelord:
Information
Internetpublicering
Långsam handläggning
Serviceskyldighet

publisher: Justitieombudsmannen

title: Kritik mot Tillväxtverket för långsam handläggning och bristande service i ärenden om stöd vid korttidsarbete. Även uttalanden om borttagna inlägg på myndighetens Facebooksida

org: jo

sammanfattning: Tillväxtverket handlägger sedan april 2020 ansökningar från enskilda arbetsgivare om stöd vid korttidsarbete med anledning av coronapandemin. JO har under en tid tagit emot många klagomål om att myndigheten inte handlägger dessa ärenden tillräckligt skyndsamt och inte heller lämnar någon information om när stödet kan komma att betalas ut. ChefsJO uttalar att hon har förståelse för att den nya stödformen och den stora mängden ansökningar har inneburit svårigheter för Tillväxtverket. Med hänsyn till den avgörande betydelse det aktuella stödet har haft för många företag är det emellertid enligt chefsJO inte acceptabelt med handläggningstider som uppgår till flera månader, om det inte finns särskilda omständigheter som i ett enskilt fall motiverar en längre handläggningstid. Tillväxtverket kritiseras för att handläggningstiden i ett ärende uppgick till nästan fyra månader. Vidare konstaterar chefsJO att Tillväxtverket inte har lämnat någon information till sökandena om förväntade handläggningstider, vare sig generellt eller i de aktuella ärendena. ChefsJO uttalar att även om Tillväxtverket inte kunnat uppge exakt när beslut i ett ärende kunde komma att fattas borde myndigheten ha kunnat ge dem som sökt stöd bättre insyn i handläggningen samt åtminstone en uppgift om genomsnittliga handläggningstider. ChefsJO är mycket kritisk till bristerna i detta avseende. Enligt chefsJO illustrerar de konstaterade bristerna i Tillväxtverkets handläggning av ärenden om stöd vid korttidsarbete vikten av att de myndigheter som får i uppdrag att handlägga olika stödåtgärder i en extraordinär situation verkligen får förutsättningar att fullgöra sitt uppdrag, bl.a. i form av kompetens, systemlösningar och bemanning för att kunna hantera ärendena på ett skyndsamt och rättssäkert sätt. En kopia av beslutet skickas till regeringen för kännedom. I beslutet gör chefsJO också vissa uttalanden om borttagna inlägg på Tillväxtverkets Facebooksida. Hon konstaterar bl.a. att uppgifter som omfattas av sekretess inte kan tillåtas förekomma i myndigheters sociala medier som är öppna för allmänheten och att sådana inlägg därför måste tas bort snarast möjligt.

text: Anmälningarna

type: rubrik

text: I anmälningar som kom in till JO den 22 och 24 september 2020 framförde AA (dnr 7165-2020) och BB (dnr 7242-2020) klagomål mot Tillväxtverket.

type: stycke

text: AA anförde i huvudsak följande:

text: Hans företag ansökte om stöd för korttidsarbete i mars 2020. De beviljades stöd för sex månader, varav fyra månader betalades ut direkt. De resterande två månaderna skulle betalas ut efter avstämning, då det även fanns möjlighet att ansöka om förlängt stöd. Avstämningsperioden inleddes den 16 juni. Samma dag lämnade han in avstämningen. Därefter har ingenting hänt. Han har ringt till Tillväxtverket för att få information om avstämningen, men bara fått tala med en telefonist. Det har inte gått att få kontakt med någon handläggare. Myndigheten har inte kunnat lämna honom någon information om hans ärende. De har inte heller kunnat svara på hur lång handläggningstiden kan tänkas vara. Stödpengarna är nu slut, vilket medfört att han och hans fru varit tvungna att låna pengar till företaget för att det ska kunna överleva.

text: BB anförde i huvudsak följande:

text: Den 16 augusti 2020 lämnade hennes företag in en ansökan om förlängt stöd för korttidsarbete avseende månaderna september och oktober. De har dock ännu inte hört något från myndigheten. Tillväxtverket har vägrat svara på hur lång tid det kan ta att handlägga ansökan. Det framgår också av myndighetens hemsida, att de inte kan lämna svar på frågor om handläggningstider.

text: Flera företag riskerar att försättas i konkurs på grund av Tillväxtverkets bristfälliga agerande. Flera företagare har därför diskuterat detta på myndighetens Facebooksida. Hon gjorde två inlägg på sidan, i vilka hon nämnde ett företag som redan hade JO-anmält Tillväxtverket. Vid två tillfällen har Tillväxtverket tagit bort hennes inlägg, med motiveringen: Vi har raderat en av kommentarerna i den här tråden då den strider mot vår policy och innehåller känsliga uppgifter. Du hittar vår policy för Facebook på vår sida under kategorin ”om”. Inläggen innehöll dock inte några känsliga uppgifter. Företaget i fråga hade dessutom redan publicerat information om sin JO-anmälan.

text: Utredning

text: Anmälan i ärendet med dnr 7165-2020 remitterades till Tillväxtverket. JO begärde att myndigheten särskilt skulle besvara följande fråga: − Hur förhåller sig Tillväxtverkets rutiner för handläggningen av ärenden om korttidsarbete till

text: förvaltningslagens

text: regler om service (

text: 6 §

text: ), långsam handläggning (

text: 9 §

text: ) och åtgärder vid försenad handläggning (

text: 11 §

text: Anmälan i ärendet med dnr 7242-2020 remitterades också till Tillväxtverket. JO begärde då att myndigheten även skulle besvara följande frågor: − Hur hanterar Tillväxtverket sin närvaro på sociala medier och vilka överväganden gör myndigheten när kommentarer på t.ex. Facebook tas bort?

text: − Vilken rättslig status har kommentarer på sociala medier enligt Tillväxt-

text: verket? Och hur bedömer Tillväxtverket att myndighetens hantering av dessa förhåller sig till reglerna om handlingsoffentlighet?

text: I sina remissvar anförde Tillväxtverket, genom chefsjuristen, bl.a. följande (bilagorna har utelämnats):

text: Bakgrund

text: Inledningsvis önskar Tillväxtverket förklara att stöd vid korttidsarbete (nedan även kallat korttidsstöd) är en helt ny stödform för Tillväxtverket som infördes i våras med några få veckors varsel. Den 16 mars 2020 meddelade regeringen att Tillväxtverket skulle få i uppdrag att hantera det nya öppna och permanenta stödet för korttidspermitteringar, som delvis regleras genom nya bestämmelser i lagen (

text: ) om stöd vid korttidsarbete. Den 7 april 2020 trädde lagändringarna i kraft och samma dag kunde arbetsgivare ansöka om stöd hos Tillväxtverket. Sedan Tillväxtverket började ta emot ansökningar om korttidsstöd har totalt 31,5 miljarder kr beviljats i stöd. Över 73 000 företag har tagit emot stöd för att permittera cirka 570 000 anställda. Stödprocessen kan sammanfattas enligt följande. Det första steget är ansökan om godkännande och ansökan om preliminärt stöd. Om ansökan beviljas betalas preliminärt stöd ut. Det andra steget är att stödmottagaren ska göra avstämning efter var tredje stödmånad och redovisa utfallet av korttidsarbetet. Avstämningen kan resultera i att stödmottagaren är berättigad till ytterligare preliminärt stöd för den avstämda perioden eller utvisa att utfallet blivit lägre än väntat. Vid avstämningen kan stödmottagaren även ansöka om preliminärt stöd för ytterligare tid. I samband med stödperiodens slut ska slutavstämning ske, varefter beslut om slutligt stöd fattas för hela stödperioden. I handläggningen av ansökningar görs automatiserade kontroller och i handläggningen av avstämningar görs även kontroller på individnivå, bland annat mot uppgifter från Skatteverket. I cirka 30 procent av ansökningarna och 35 procent av avstämningarna hittar de automatiska kontrollerna avvikelser och dessa ärenden kontrolleras samt utreds av handläggare. För avstämningarna är de manuella kontrollerna omfattande, vilket gör att handläggningstiderna för denna fas av stödet är betydligt längre än i ansökningsfasen.

text: När det gäller JO:s ärende dnr 7165-2020 anförde Tillväxtverket följande:

text: Stödärendet

text: AA (i det följande NN) har i anmälan daterad den 22 september 2020 anfört att dennes företag Mandelmannen AB (i det följande företaget) ansökte om stöd vid korttidsarbete i mars 2020 samt beviljades sex månaders stöd varav stöd för fyra månader betalades ut. Resterande två månader skulle betalas ut efter företagets första avstämning, då det även fanns möjlighet att ansöka om förlängning av stödet. NN anför vidare att företagets avstämning lämnades in den 16 juni 2020, samma dag som avstämningsperioden öppnade, och att han därefter inte fått någon information från Tillväxtverket i ärendet samt att myndigheten ej lämnat besked när han ringt för att följa upp ärendets status. NN anför också att han fått information om att Tillväxtverket behandlar alla ärenden i turordning. Tillväxtverket har utrett ärendet och konstaterar följande efter samråd med den del av organisationen som ansvarar för handläggningen av korttidsstödet. Företagets ansökan om stöd vid korttidsarbete inkom den 22 april 2020. Tillväxtverket beslutade om godkännande och gjorde den 7 maj 2020 en första utbetalning av preliminärt stöd, avseende perioden 16 mars–15 juli 2020. Den 16 juni 2020 inkom företaget med sin första avstämning där perioden mars, april

text: och maj stämdes av. Företaget ansökte i samband med avstämningen om ytterligare preliminärt stöd för perioden juni–augusti 2020 samt om förlängt godkännande för september, oktober och november 2020. Tillväxtverket fattade beslut avseende den första avstämningen den 9 oktober 2020. Beslutet omfattade ytterligare preliminärt stöd för perioden 1 juni–31 augusti samt förlängt godkännande för ytterligare tre månader. Samma dag gjorde Tillväxtverket en utbetalning avseende det beviljade preliminära stödet. Beslutet som fattades den 9 oktober 2020 innebar också att Tillväxtverket, till följd av myndighetens kontroller, tog bort stödet för mars månad eftersom företagets två anställda saknades i företagets arbetsgivardeklaration för aktuell månad. Det kan slutligen nämnas att företaget den 9 oktober 2020 inkom med sin andra avstämning samt att företaget den 26 november 2020 inkom med ett överklagande.

text: Tillväxtverkets yttrande

text: Tillväxtverket fattade beslut avseende företagets första avstämning tre månader och tre veckor efter det att avstämningen inkommit till Tillväxtverket. Orsaken till att myndigheten inte kunnat fatta beslut tidigare utvecklas i det följande. Tillväxtverket arbetar utifrån följande mål för hanteringen av korttidsstödet: • Skyndsamt – Medel ska utbetalas till berättigade företag med hög hastighet för att förhindra konkurser och uppsägningar under pågående ekonomiska kris. • Rättssäkert – Tillväxtverket ska tillhandahålla ett system som upprätthåller rättigheter och skyldigheter gentemot stödsökande. • Ansvarsfullt – Systemet ska säkerställa att skattemedel hanteras ansvarsfullt och minimera utbetalningar till icke stödberättigade. För den praktiska hanteringen innebär detta att Tillväxtverket gör stora ansträngningar för att tillhandahålla god service och en så skyndsam handläggning av ärenden som möjligt. Vidare ska kontroll och granskning finnas med i varje steg av handläggningsprocessen. Parallellt med dessa högt satta mål har Tillväxtverket haft stora utmaningar med att på kort tid hantera ett nytt regelverk, samtidigt som myndighetens processer och kontroller varit under uppbyggnad. Detta har, i kombination med omfattande manuella kontroller, bidragit till att handläggningstiderna under avstämningsfasen blivit betydligt längre än under ansökningsfasen. Sammantaget har uppdraget att hantera en synnerligen omfattande mängd ärenden inom ramen för ett nytt regelverk, med processer som byggts upp samtidigt som ärenden har handlagts, inneburit att myndigheten inte kunnat uppskatta hur långa handläggningstider som kunnat förväntas. Tillväxtverket har därför inte haft möjlighet att lämna information om förväntad handläggningstid i enskilda ärenden. I det aktuella fallet har företaget inkommit med sin avstämning den 16 juni 2020, samma dag som avstämningsperioden öppnade. Företaget hade fram till den 1 juli 2020 på sig att inkomma med sin avstämning och först därefter påbörjades handläggningen av de inkomna avstämningarna. Under handläggningen visade Tillväxtverkets kontroller att företagets två anställda inte fanns med i företagets arbetsgivardeklaration för mars månad. På grund av detta inledde Tillväxtverket därefter en utredning i syfte att klargöra om företaget var stödberättigat för mars månad. Med hänvisning till ovan beskrivna utmaningar och omständigheter, har handläggningen av aktuellt ärende tagit relativt lång tid.

text: Den information som NN påstår att han har fått av den innebörden att alla ärenden hanteras i turordning är inte korrekt. I vilken ordning de ärenden som inkommer till Tillväxtverket hanteras har bland annat bestämts utifrån resultatet av myndighetens olika digitaliserade kontroller. Om ett företag exempelvis fastnat i de automatiserade kontrollerna har företagets ärende blivit föremål för fördjupad kontroll, vilket innebär att ärendehandläggningen fram till beslut har blivit längre jämfört med vissa andra ärenden. Tillväxtverket är medvetet om sin serviceskyldighet enligt

text: 6 § förvaltningslagen (2017:900)

text: och arbetar kontinuerligt för att de stödsökande företagens kontakter med myndigheten ska vara smidiga och enkla. Tillväxtverket arbetar också löpande med att se över sin kommunikation och den information som finns på exempelvis myndighetens hemsida, i syfte att göra korttidsstödet lätt att förstå och söka. Att säkerställa att så många företag som möjligt undviker misstag och missförstånd i samband med ansökan om korttidsstöd är också ett viktigt steg för att korta ned handläggningstiderna. Som anges ovan, har Tillväxtverket inte haft möjlighet att lämna närmare besked om handläggningen. Risken hade då funnits att Tillväxtverket lämnat ett besked som myndigheten sedan inte kunnat efterleva. Det kan i sammanhanget noteras att utöver

text: förvaltningslagens

text: krav på skyndsamhet, innehåller lagen om stöd vid korttidsarbete,

text: 37 §

text: , också ett skyndsamhetskrav. Detta krav gäller dock endast ansökan om godkännande och inte avstämning eller ansökan om preliminärt stöd, även om Tillväxtverket eftersträvar skyndsamhet i alla steg. Vad gäller

text: förvaltningslagens

text: krav i

text: 9 §

text: om snabb handläggning så har Tillväxtverket, som anges ovan, inte haft möjlighet att handlägga ärendet mer skyndsamt än vad som skett. Det hade inte varit möjligt för myndigheten att säkerställa materiellt korrekta beslut utan att invänta de processer och kontroller som varit under uppbyggnad. En snabbare handläggning hade således under rådande omständigheter inte uppfyllt lagens krav på rättssäkerhet. Vad slutligen gäller åtgärder vid försenad handläggning enligt

text: 11 § förvaltningslagen

text: , så har Tillväxtverket, mot bakgrund av det ovan anförda, inte haft möjlighet att generellt förutse om ett ärende kan förväntas bli väsentligt försenat. Tillväxtverket har därmed inte heller haft möjlighet att underrätta eventuella företag om sådana förseningar. Såvitt Tillväxtverket kan bedöma, så har det aktuella företagets ärende inte varit väsentligt försenat.

text: Avslutande kommentar

text: Utmaningarna med att på kort tid hantera ett nytt regelverk samtidigt som myndighetens processer och kontroller varit under uppbyggnad har, trots stora ansträngningar, i vissa fall lett till relativt långa handläggningstider.

text: När det gäller JO:s ärende dnr 7242-2020 anförde Tillväxtverket följande:

text: Stödärendet

text: Handläggningen BB (i det följande NN) har i anmälan daterad den 24 september 2020 anfört att hon ansökt om ytterligare stöd vid korttidsarbete för sitt företag den 16 augusti 2020, att hon därefter inte fått någon information från Tillväxtverket i ärendet och att myndigheten ej lämnat besked när hon ringt för att följa upp ärendets status. Tillväxtverket har utrett ärendet och konstaterar följande efter samråd med den del av organisationen som ansvarar för handläggningen av korttidsstödet. Företagets första ansökan om stöd vid korttidsarbete inkom den 1 juni 2020 och Tillväxtverket beviljade preliminärt stöd den 16 juni 2020. Anmälan avser det andra steget i processen, det vill säga den första avstämningen liksom ansökan

text: om ytterligare preliminärt stöd. Tillväxtverket beslutade i denna del efter en och en halv månad, den 28 september 2020.

text: Tillväxtverkets kommentarer Tillväxtverket arbetar utifrån följande mål för hanteringen av korttidsstödet: • Skyndsamt - Medel ska utbetalas till berättigade företag med hög hastighet för att förhindra konkurser och uppsägningar under pågående ekonomiska kris. • Rättssäkert - Tillväxtverket ska tillhandahålla ett system som upprätthåller rättigheter och skyldigheter gentemot stödsökande. • Ansvarsfullt - Systemet ska säkerställa att skattemedel hanteras ansvarsfullt och minimera utbetalningar till icke stödberättigade. För den praktiska hanteringen innebär detta att Tillväxtverket gör stora ansträngningar för att tillhandahålla god service och en så skyndsam handläggning av ärenden som möjligt. Vidare ska kontroll och granskning finnas med i varje steg av handläggningsprocessen. Parallellt med dessa högt satta mål har Tillväxtverket haft stora utmaningar för att på kort tid hantera ett nytt regelverk, samtidigt som myndighetens processer och kontroller varit under uppbyggnad. På grund av större omfattning manuella kontroller i handläggningen av avstämningar, är handläggningstiderna för avstämningsfasen betydligt längre än för ansökningsfasen. Mot denna bakgrund har myndigheten inte kunnat lämna information om förväntad handläggningstid i enskilda ärenden. Det har inte varit möjligt att uppskatta hur långa handläggningstider som kan förväntas i en så pass ny process, under uppbyggnad, med en synnerligen omfattande mängd ärenden. Tillväxtverket är medvetet om sin serviceskyldighet enligt

text: 6 § förvaltningslagen (2017:900)

text: och arbetar kontinuerligt för att de stödsökande företagens kontakter med myndigheten ska vara smidiga och enkla. Tillväxtverket arbetar också löpande med att se över sin kommunikation och den information som finns på exempelvis myndighetens hemsida i syfte att göra korttidsstödet lätt att förstå och söka. Att säkerställa att så många företag som möjligt undviker misstag och missförstånd i samband med ansökan om korttidsstöd är också ett viktigt steg för att korta ned handläggningstiderna. Som anges ovan har Tillväxtverket inte haft möjlighet att lämna närmare besked om handläggningen. Risken hade då funnits att Tillväxtverket lämnat ett besked som myndigheten sedan inte kunnat efterleva. Det kan i sammanhanget noteras att utöver

text: förvaltningslagens

text: 37 §

text: , också ett skyndsamhetskrav. Detta krav gäller dock endast ansökan om godkännande och inte avstämning eller ansökan om preliminärt stöd, även om Tillväxtverket eftersträvar skyndsamhet i alla steg. Avslutningsvis kan följande konstateras. Utmaningarna med att på kort tid hantera ett nytt regelverk samtidigt som myndighetens processer och kontroller varit under uppbyggnad, har trots stora ansträngningar, i vissa fall lett till relativt långa handläggningstider.

text: Kommentarer på Facebook

text: JO:s fråga om hur Tillväxtverket hanterar sin närvaro på sociala medier och vilka överväganden som görs när kommentarer på t.ex. Facebook tas bort Tillväxtverket finns på Facebook, Instagram, LinkedIn, Twitter och YouTube. Det finns en sociala medier-ansvarig som tillsammans med andra medarbetare inom kommunikationsenheten bevakar kanalerna under vissa tider i enlighet med policyn publicerad i respektive kanal. Policyn som är publicerad på Facebook är densamma som den för LinkedIn.

text: Det är först under innevarande år som frågan om borttagande av kommentarer i Tillväxtverkets sociala kanaler egentligen behövt ställas på sin spets. Det beror på att införandet av stödet vid korttidsarbete i hög grad ökat mängden kommentarer på Tillväxtverkets Facebook-sida. Den nya situationen har visat att myndigheteten är i behov av uppdatering och komplettering av sina rutiner och dokument kring Facebook och andra sociala kanaler. Därtill behövs också översyn med anledning av ändringar i lagen (

text: ) om ansvar för elektroniska anslagstavlor och rättsutvecklingen inom dataskyddsområdet. De händelser som omfattas av anmälan till JO har ytterligare påvisat behovet av uppdatering och översyn. Det angelägna arbetet har redan inletts. Vissa uppgifter ska eller bör inte finnas i sociala kanaler. Det gäller bland annat uppgifter som anges i lagen (

text: ) om ansvar för elektroniska anslagstavlor. Policyn som är publicerad på Facebook, Bilaga 1, innebär att vissa uppgifter som omfattas av den lagen ska tas bort. Därtill anges i policyn bland annat att känsliga uppgifter om tredje person kan komma att tas bort liksom känsliga personuppgifter. En annan typ av uppgifter som inte kan tillåtas i sociala medier är sekretessreglerade uppgifter, även om det inte uttryckligen omnämns i policyn. I det interna styrdokument Diarieföring och säkerhet på sociala medier, Bilaga 2, anges vad som gäller kring diarieföring och även att det som är av tillfällig eller ringa betydelse kan gallras. Det finns också information om borttagande av kommentarer. Därtill finns det interna styrande dokumentet Så använder vi sociala medier som bland annat anger att myndigheten utgår från e-delegationens riktlinjer för myndigheters användning av sociala medier. Vidare anger myndighetens Plan för gallring av handlingar av tillfällig eller ringa betydelse att meddelanden på sociala medie-verktyg som är av tillfällig eller ringa betydelse eller som har förts över till annan databärare gallras vid inaktualitet. Planen är ett tillämpningsbeslut av Riksarkivets föreskrifter (

text: RA-FS 1997:6

text: ) och allmänna råd om gallring av handlingar av tillfällig eller ringa betydelse.

text: Specifikt om de anmälda raderingarna Information om förloppet avseende raderingarna ifråga har inhämtats från myndighetens sociala medier-ansvarig som redogjort för händelserna enligt följande. NN skrev flera kommentarer i den aktuella Facebook-tråden, bland annat att hon själv övervägde att anmäla Tillväxtverket till JO. Därefter följde de båda kommentarer som anmälan nu avser. I den första uppgavs att ett namngivet företag JO-anmält Tillväxtverket. Det föreföll inte som om företaget var NN:s. Det uppstod farhåga att det kunde vara en uppgift som dels inte stämde, dels – i den mån den stämde – var känslig för företaget ifråga och vars offentliggörande företaget självt borde få råda över i den mån det inte redan var publikt. Sociala medieransvarig och andra medarbetare på kommunikationsenheten gjorde sökningar på internet för att se om möjligen NN var knuten till företaget, men kunde inte finna någon sådan koppling. De sökte också på internet för att ta reda på om företaget publicerat att eventuell JOanmälan skett eller om det annars var offentliggjort på annat sätt. När det inte gick att få bekräftat om anmälan skett, raderades kommentaren med hänvisning till myndighetens policy på Facebook som bland annat anger ”Om någon nämner en tredje person i sin kontakt med oss, till exempel via en kommentar på Facebook, så informerar vi personen om detta – om vi har kontaktuppgifter och om arbetsinsatsen står i proportion till vikten av att personen informeras. Om innehållet innehåller känsliga uppgifter så kan innehållet komma att raderas.” Orsaken var att myndigheten, som inte hade kontaktuppgifter till företagaren och inte hade kunnat validera uppgiften, inte ville riskera

text: felaktig information och att företaget blev ”uthängt” med känslig information på myndighetens Facebook. Raderingen ledde i sin tur till en ny kommentar från NN, som på nytt pekade ut företaget ifråga. Också den kommentaren togs bort av samma orsak. Slutligen kommenterade NN på nytt med en länk till företags blogg där det fanns information om att JO-anmälan skett. Därmed blev det bekräftat för Tillväxtverket att företaget ifråga självt gått ut med information om att det gjort JO-anmälan. Den kommentaren är därför kvar. Skärmdumpar av de raderade kommentarerna registrerades i myndighetens diarium tillsammans med en förklaring. Det kan i sammanhanget noteras att det är ytterst ovanligt att kommentarer tas bort. Händelsen har tydligt visat att det finns behov att komplettera och se över rutiner kring hanteringen av kommentarer på Facebook, vilka ökat i stor utsträckning sedan korttidsstödet infördes. Tillväxtverket konstaterar att raderingarna ägde rum i syfte att söka värna företaget och att de skedde med hänvisning till Facebook-policyns bestämmelser om känsliga uppgifter. Tillväxtverket bedömer dock att det aktuella avsnittet i policyn rätteligen tar sikte på personuppgifter och att uppgifterna därför inte var sådana som omfattas av de bestämmelserna eller av tillämplig dataskyddslagstiftning. Det noteras också att kommentarernas innehåll inte heller var sådant som omfattas av lagen (

text: ) om ansvar för elektroniska anslagstavlor. En tillämplig grund för borttagandet hade istället kunnat vara att uppgifterna var sekretessreglerade. Enligt

text: 28 kap. 12 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: gäller sekretess för uppgift om en arbetsgivare sökt stöd vid korttidsarbete eller inte, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att arbetsgivaren lider skada. Eftersom kommentarerna ifråga indirekt gjorde gällande att företaget sökt sådant stöd och det – fram till dess företags eget blogginlägg blev tillgängligt – inte stod klart att företaget inte kunde lida skada, rådde därför sekretess för uppgiften om företaget sökt stöd eller inte. Den uppgiften kan anses ha framgått av kommentarerna ifråga, varför de kunnat tas bort på den grunden.

text: JO:s fråga om vilken rättslig status kommentarer på sociala medier har enligt Tillväxtverket och hur Tillväxtverkets hantering av dem förhåller sig till reglerna om handlingsoffentlighet. Kommentarer på sociala medier är allmänna handlingar. Det anges i policyn och även i de interna styrdokumenten. Det är också tydligt att i den mån kommentarer tas bort ska de registreras (förutsatt att det inte handlar om sådant som är av tillfällig eller ringa betydelse). I övrigt hålls kommentarer på sociala medier i huvudsak ordnande i respektive kanal. De nu aktuella kommentarerna finns registrerade i myndighetens diarium och är på så vis tillgängliga för utlämnande enligt offentlighetsprincipen. Allmänhetens rätt till insyn har därför inte åsidosatts.

text: Avslutande kommentar Sammanfattningsvis har den anmälda händelsen med stor tydlighet visat hur viktig den pågående översynen av tillämpliga dokument och rutiner för sociala kanaler är. Komplettering behövs bland annat beträffande förutsättningarna för när kommentarer ska tas bort, till exempel på grund av eventuell sekretess. Det är naturligtvis viktigt att myndigheten agerar konsekvent i alla avseenden. Arbetet med översynen pågår och är prioriterat.

text: AA och BB gavs tillfälle att yttra sig över respektive remissvar. AA inkom med yttrande men BB hördes inte av.

text: Rättslig reglering

text: Sedan den 7 april 2020 kan stöd vid korttidsarbete lämnas till en enskild arbetsgivare efter godkännande av Tillväxtverket (se 5 a § lagen [2013:948] om stöd vid korttidsarbete). Ett sådant godkännande får enligt bestämmelsen bara lämnas om arbetsgivaren har fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter, de ekonomiska svårigheterna har orsakats av något förhållande utom arbetsgivarens kontroll, de ekonomiska svårigheterna inte rimligen hade kunnat förutses eller undvikas, och arbetsgivaren har använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft. Följande bestämmelser i

text: förvaltningslagen (2017:900)

text: är av betydelse för bedömningen av ärendena.

text: Enligt 6 § ska en myndighet se till att kontakterna med enskilda blir smidiga och enkla. Myndigheten ska också lämna den enskilde sådan hjälp att han eller hon kan ta till vara sina intressen. Hjälpen ska ges i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behov av hjälp och myndighetens verksamhet. Den ska ges utan onödigt dröjsmål.

text: Ett ärende ska handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts (9 § första stycket).

text: Av 11 § framgår att om en myndighet bedömer att avgörandet i ett ärende som har inletts av en enskild part kommer att bli väsentligt försenat, ska myndigheten underrätta parten om detta. I en sådan underrättelse ska myndigheten redovisa anledningen till förseningen.

text: Utöver

text: förvaltningslagens

text: krav på snabb handläggning ska Tillväxtverket iaktta

text: 37 §

text: lagen om stöd vid korttidsarbete. Där föreskrivs bl.a. att myndigheten ska handlägga en ansökan om godkännande enligt

text: 5 a §

text: skyndsamt.

text: Följande bestämmelser är av betydelse för bedömningen av raderingen av inlägg på Tillväxtverkets Facebooksida.

text: Av

text: 5 § lagen (1998:112)

text: om ansvar för elektroniska anslagstavlor framgår, såvitt nu är av intresse, att om en användare sänder in ett meddelande till en elektronisk anslagstavla ska den som tillhandahåller tjänsten ta bort meddelandet från tjänsten eller på annat sätt förhindra vidare spridning av meddelandet, om 1. meddelandets innehåll uppenbart är sådant som avses i bestämmelserna om a) olaga hot i

text: 4 kap. 5 § brottsbalken

text: , b) olaga integritetsintrång i

text: 4 kap. 6 c § brottsbalken

text: , c) uppvigling i

text: 16 kap. 5 § brottsbalken

text: , d) hets mot folkgrupp i

text: 16 kap. 8 § brottsbalken

text: , e) barnpornografibrott i

text: 16 kap. 10 a § brottsbalken

text: , f) olaga våldsskildring i

text: 16 kap. 10 c § brottsbalken

text: , eller g) offentlig uppmaning i

text: 3 § lagen (2010:299)

text: om straff för offentlig

text: uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet, eller 2. det är uppenbart att användaren har gjort intrång i upphovsrätt eller i rättighet som skyddas genom föreskrift i

text: 5 kap.

text: lagen (

text: ) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk genom att sända in meddelandet.

text: Sekretess gäller i ärende om arbetsförmedling och ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada (se

text: 28 kap. 12 § offentlighets- och sekretesslagen

text: [2009:400], OSL). Från den 1 augusti 2021 gäller sekretessen dock inte beslut om stöd i ärende enligt lagen om stöd vid korttidsarbete eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen (se

text: 28 kap. 12 § andra stycket

text: OSL).

text: Bedömning

text: Långsam handläggning Förvaltningsärendens art och komplexitet varierar. Det är därför inte möjligt att ange en genomsnittlig normaltid för ärendehandläggning som kan tjäna som en tumregel för alla typer av förvaltningsärenden. Om beslutet i ett ärende har stor inverkan på den enskildes personliga eller ekonomiska förhållanden har den enskilde emellertid normalt anledning att ställa höga krav på snabbhet vid handläggningen (se

text: prop. 2016/17:180 s. 106

text: , jfr även JO 2019/20 s. 105).

text: Stöd vid korttidsarbete är avsett att under en begränsad tid hjälpa arbetsgivare som på grund av tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter behöver införa korttidsarbete. De ekonomiska svårigheterna ska ha orsakats av något förhållande utom arbetsgivarens kontroll och inte rimligen kunnat förutses eller undvikas. Arbetsgivaren ska dessutom ha använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft (se 5 a § lagen om stöd vid korttidsarbete).

text: För att stödet ska få avsedd effekt är det av yttersta vikt att handläggningen av stödärenden inte dröjer. I JO:s yttrande över promemoriorna Tillfälliga nedstängningar och förbud för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 och Ändringar i begränsningsförordningen (JO:s ärenden dnr R 28-2021 och R 29-2021) framhöll jag vikten av att de myndigheter som får i uppdrag att handlägga olika stödåtgärder har kunskap, systemlösningar och bemanning för att kunna hantera ärendena på ett skyndsamt och rättssäkert sätt. Jag finner skäl att återigen understryka detta. Jag noterar också att JO fått in många anmälningar mot Tillväxtverket under det senaste året. Ett stort antal av dem har avsett myndighetens handläggningstider och bristande service i ärenden om korttidsstöd.

text: Tillväxtverket har i remissvaret redogjort för de olika stegen i stödprocessen. Jag kan konstatera att det är handläggningstiden i det andra steget av processen som är aktuell här, dvs. när stödmottagaren har gett in en avstämning av utfallet

text: av korttidsarbetet och i samband med det också har ansökt om preliminärt stöd för ytterligare tid.

text: AA:s avstämning och ansökan om förlängt stöd tog drygt 16 veckor att handlägga. Tillväxtverket har anfört att utmaningarna med att på kort tid hantera ett nytt regelverk samtidigt som myndighetens processer och kontroller varit under uppbyggnad, trots stora ansträngningar, i vissa fall har lett till relativt långa handläggningstider. Det framgår vidare av utredningen att Tillväxtverket i det aktuella fallet inledde en utredning i syfte att klargöra om AA:s företag var stödberättigat för mars månad. Enligt myndigheten skulle det inte ha varit möjligt att säkerställa ett materiellt korrekt beslut utan att invänta de processer och kontroller som varit under uppbyggnad varför en snabbare handläggning under rådande omständigheter inte skulle ha uppfyllt lagens krav på rättssäkerhet.

text: Jag har förståelse för att den nya stödformen och den stora mängden ansökningar har inneburit svårigheter för Tillväxtverket. Med hänsyn till den avgörande betydelse det aktuella stödet har haft för många företag är det emellertid inte acceptabelt med handläggningstider som uppgår till flera månader, om det inte finns särskilda omständigheter som i ett enskilt fall motiverar en längre handläggningstid. Tillväxtverket har inte närmare redogjort för omfattningen av den särskilda utredning som vidtagits i AA:s ärende. Det som har kommit fram i den delen kan enligt min mening inte motivera en handläggningstid på nästan fyra månader. Jag är kritisk till att Tillväxtverket inte handlade ärendet tillräckligt skyndsamt. Handläggningen av AA:s avstämning och ansökan om förlängt stöd har dock inte blivit så försenad att Tillväxtverket varit skyldigt att underrätta honom enligt

text: 11 § förvaltningslagen

text: När det gäller BB:s avstämning och ansökan om förlängt stöd uppgick handläggningstiden till en och en halv månad. Jag finner inte tillräckliga skäl att rikta någon kritik mot Tillväxtverket i den delen.

text: Bristande information om handläggningen En annan fråga som anmälarna tar upp är vilken skyldighet Tillväxtverket har att besvara frågor från enskilda. AA och BB har båda anfört att de haft svårigheter att komma i kontakt med Tillväxtverket. Väl i kontakt med myndigheten fick de inte information om hur handläggningen av deras ärenden fortskred. Inte heller fick de någon uppskattning av hur lång tid det kunde ta innan beslut i ärendena skulle fattas. Jag vill i sammanhanget nämna att även anställda vid JO har upplevt svårigheter att få kontakt med myndigheten.

text: Bestämmelsen i

text: 6 § förvaltningslagen

text: innebär en skyldighet för myndigheter att bl.a. besvara frågor. Frågor från enskilda ska besvaras så snart som möjligt. Serviceskyldigheten är dock inte obegränsad. Myndigheten avgör själv i vilken form svar på frågor ska ges. Enbart det förhållandet att en enskild inte är nöjd med innehållet i ett svar innebär inte att serviceskyldigheten har åsidosatts.

text: Någon form av svar bör dock normalt lämnas och svaret får inte dröja längre än nödvändigt. Om ett svar inte kan lämnas inom rimlig tid bör den enskilde få besked om att myndigheten har tagit emot frågorna och, om möjligt, när den enskilde kan räkna med att få svar (se

text: prop. 2016/17:180 s. 66

text: f. och 291).

text: JO har tidigare uttalat att det framstår som självklart att en myndighet på begäran ska lämna upplysningar om sina handläggningsrutiner samt att det är uppenbart att en myndighet ska ge information om handläggningen av ett hos myndigheten befintligt ärende, om det inte finns något sakligt motiverat hinder mot detta, t.ex. av sekretesskäl. (se

text: JO 2003/04 s. 447

text: Tillväxtverket har inte lämnat någon information om förväntade handläggningstider vare sig generellt eller i de ärenden som här är aktuella. I remissvaret anges att det inte har varit möjligt för myndigheten att uppskatta hur långa handläggningstider som kunde förväntas i en så pass ny process, under uppbyggnad, med en synnerligen omfattande mängd ärenden. Coronapandemin och de tillfälliga nedstängningar som den medfört har dock, som redan framgått, slagit hårt mot många arbetsgivare. De som har sökt stöd för korttidsarbete har inte enbart varit beroende av att beviljas stödet i sig. För att kunna planera sin verksamhet och hantera de ekonomiska följderna av pandemin har de även varit beroende av information om handläggningen av stödärendet samt besked om när beslut kan tänkas fattas. Jag har förståelse för att Tillväxtverket inte kunnat uppge exakt när beslut i ett ärende kunde komma att fattas. Myndigheten borde dock ha kunnat ge dem som har sökt stöd bättre insyn i handläggningen samt åtminstone uppgift om genomsnittliga handläggningstider. Jag är mycket kritisk till bristerna i detta avseende. Borttagna inlägg på Tillväxtverkets Facebooksida Kommentarer på Tillväxtverkets Facebooksida får anses förvarade och inkomna hos myndigheten (se

text: 2 kap. 3 § första stycket tryckfrihetsförordningen

text: och E-delegationen, Myndigheters användning av sociala medier, version 1.0, 2010- 12-30, s. 27 f.). Jag delar alltså Tillväxtverkets bedömning att de ska betraktas som allmänna handlingar. Jag har inte några synpunkter på Tillväxtverkets rutiner för diarieföring och gallring av inlägg och kommentarer.

text: När det gäller de borttagna inläggen gör jag följande överväganden. Tillväxtverket har enligt 5 § lagen om ansvar för elektroniska anslagstavlor ett ansvar för att ta bort inlägg med innehåll som anges i bestämmelsen. Den policy för inlägg som myndigheten har utarbetat motsvarar till viss del den typ av inlägg som denna bestämmelse omfattar. Policyn behandlar emellertid inte uttryckligen sådana uppgifter som myndigheten tog bort i det nu aktuella fallet.

text: I likhet med E-delegationen gör jag bedömningen att uppgifter som omfattas av sekretess inte kan tillåtas förekomma i myndigheters sociala medier som är öppna för allmänheten. Sådana inlägg måste därför tas bort snarast möjligt (se E-delegationen, Myndigheters användning av sociala medier, version 1.0,

text: 2010-12-30, s. 35). Enligt BB hade det namngivna bolaget själv offentliggjort att bolaget hade JO-anmält Tillväxtverket när hennes inlägg togs bort. Enligt min mening kan dock inte myndigheten vara skyldig att, inför raderingen av ett inlägg, undersöka sådant mer noggrant än vad Tillväxtverket gjort. Jag finner därför inte skäl att rikta kritik mot Tillväxtverket för att ha tagit bort BB:s inlägg.

text: Som jag konstaterat ovan fanns inte den tillämpade grunden för radering av BB:s inlägg angiven i Tillväxtverkets Facebookpolicy. Den motivering som BB fick borde också ha varit en annan, vilket Tillväxtverket har uppmärksammat i sitt remissvar. Jag delar Tillväxtverkets bedömning att det finns ett behov av att komplettera myndighetens tillämpliga dokument och rutiner för sociala kanaler. Detta är viktigt för att myndigheten ska hantera sina sociala kanaler på ett enhetligt och korrekt sätt men också för att det ska stå klart för allmänheten att även inlägg som innehåller uppgifter som omfattas av sekretess kan komma att tas bort. Jag utgår från att den översyn som nämns i remissvaret slutförs inom kort, om så inte redan har skett. Övrigt Jag har ovan understrukit vikten av att de myndigheter som får i uppdrag att handlägga olika stödåtgärder i en extraordinär situation verkligen får förutsättningar att fullgöra sitt uppdrag, bl.a. i form av kompetens, systemlösningar och bemanning för att kunna hantera ärendena på ett skyndsamt och rättssäkert sätt. De konstaterade bristerna i Tillväxtverkets handläggning av ärenden om stöd vid korttidsarbete illustrerar enligt min mening den saken. Jag finner mot den bakgrunden anledning att skicka en kopia av detta beslut till regeringen för kännedom.

text: Avslutningsvis vill jag också nämna att flera klagomål om andra brister i Tillväxtverkets handläggning av ärenden om korttidsstöd utreds av JO. JO kommer därför att få anledning att återkomma till Tillväxtverkets handläggning av ärenden om korttidsstöd.

text: Ärendena avslutas.

type: avgorande


avgjordAv: Mats Melin

nyckelord:
Förundersökning
Långsam handläggning

title: Kritik mot Tullverket för långsam handläggning av en teknisk undersökning av misstänkt smuggelgods

sammanfattning: Tullverkets handläggningstid för en teknisk undersökning av misstänkt smuggelgods uppgick till nästan två månader i ett ärende där den misstänkte var häktad. Själva undersökningen tog dock endast ett par dagar. I ärendet har också kommit fram att Tullverket, framför allt på ett par orter i Sverige, haft problem med långa väntetider för tekniska undersökningar men att åtgärder har vidtagits för att komma till rätta med problemen. – Jag är kritisk till den långa handläggningstiden i ärendet som medförde att tiden i häkte för den misstänkte blev längre än nödvändigt.

text: Anmälan

text: Advokat AA framförde i en anmälan, som kom in till JO den 23 december 2009, klagomål mot Tullverket med anledning av handläggningstiden för tekniska undersökningar av misstänkt smuggelgods.

text: AA uppgav sammanfattningsvis följande. Vid en tullkontroll den 15 oktober 2009 anträffades misstänkt narkotika i en persons bagage. Personen häktades såsom misstänkt för grov narkotikasmuggling och AA förordnades till offentlig försvarare. På grund av resursbrist hos Tullverket dröjde det dock nästan två månader innan godset blev föremål för teknisk undersökning. Sedan undersökningen hos Tullverket färdigställts skickades godset till Statens kriminaltekniska laboratorium (SKL) för s.k. haltbestämning. Den misstänkte var vid tiden för anmälan fortfarande häktad.

text: Utredningen

text: Handlingar begärdes in från Helsingborgs tingsrätt. Vidare hämtades muntliga upplysningar in från kammaråklagaren BB och tullinspektören CC. Det framkom att det inte var ovanligt att tekniska undersökningar vid Tullverket drog ut på tiden och att detta framför allt berodde på en kombination av otillräckliga resurser och en stor ökning av antalet gjorda beslag.

text: Ärendet remitterades till Tullverket för upplysningar och yttrande över vad som hade framförts i anmälan till JO.

text: Tullverket (generaldirektören DD) anförde, efter att inledningsvis ha redovisat gällande bestämmelser, följande.

text: Handläggningstiden för tekniska undersökningar generellt

text: Tekniska undersökningar i Tullverkets brottsbekämpande verksamhet utförs av en särskild funktion för bevis- och spårsäkring. Denna hör till produktionsprocessen tullkriminalen inom processen Brottsbekämpning. Tullverket har haft egna resurser för denna verksamhet sedan den 1 juli 2004. Verksamheten bedrivs vid respektive kompetenscenter gränsskydd i Malmö (verksamhet finns också i Helsingborg), Göteborg och Stockholm. Tullverket har också ett laboratorium som bland annat analyserar prover efter beställning från olika verksamhetsgrenar, exempelvis bevisoch spårsäkringsfunktionen. Laboratoriet är en självständig enhet i Tullverket och hör i administrativt hänseende till processen Brottsbekämpning. Laboratoriet är placerat i Stockholm. – – –

text: Tullverket har tidigare haft möjlighet att använda sig av polismyndigheternas tekniska rotlar i bevis- och spårsäkringsarbetet, men sedan 2006 har den möjligheten begränsats. Den främsta orsaken är att polismyndigheterna inte har tillräckliga resurser för att även hantera ärenden från Tullverket. Tullverket har möjlighet att begära biträde från Statens kriminaltekniska laboratorium (SKL), men instruktionen för SKL likställer inte Tullverket med t.ex. polismyndigheterna vilket medför begränsningar (jfr 4 och 5 §§ förordningen [1978:677] med instruktion för Statens kriminaltekniska laboratorium). Tullverket har stegvis utökat resurserna för bevis- och spårsäkring. År 2006 externrekryterades fyra tjänstemän till bevis- och spårsäkringsverksamheten, två till Malmö och vardera en till Göteborg respektive Stockholm. Under 2009 rekryterades ytterligare två tjänstemän till verksamheten. Vid utgången av 2009 fanns totalt tio tjänstemän som arbetar operativt med bevis- och spårsäkring. Till det kommer en nationell specialist som har ansvar för att arbeta med metodutveckling av verksamheten, men som vid behov kan användas även i det operativa arbetet. Under 2009 har betydande utbildningsinsatser genomförts för samtliga bevis- och spårsäkrare i Tullverket. Detta har inte gått att genomföra utan inverkan på den dagliga verksamheten, men är åtgärder som får positiv effekt på sikt. Till detta ska läggas att det inom bevis- och spårsäkringsfunktionen i Malmö under 2009 förekommit längre tjänstledigheter och längre perioder av sjukfrånvaro. Verksamheten har vidare påverkats av ett kraftigt ökat inflöde av ärenden. Detta har sin förklaring i en effektivare gränsskydds- och tullkriminalverksamhet i övrigt, som medfört fler ingripanden och behov av säkring av fingeravtryck, DNA m.m. Inflödet beror också på att myndigheter som tidigare har lämnat biträde till Tullverket i form av bevis- och spårsäkring inte haft möjlighet att göra det. Situationen har varit särskilt besvärlig i Malmö och Helsingborg. Dessa omständigheter har bidragit till långa handläggningstider. Under 2009 har ärendebalanserna i Malmö varit sådana att väntetiden för att handläggningen av ett ärende ska påbörjas har uppgått till mellan fem och åtta veckor räknat från dagen för misstanke om brott och beslag registrerats till undersökningen påbörjats. Tullverket har vidtagit åtgärder för att balanserna ska kunna hanteras bättre. Den 1 oktober 2009 inrättades en ny organisatorisk enhet i Tullverket som ska ha en nationell överblick över all operativ verksamhet och en av enhetens uppgifter är bl.a. att överblicka hanteringen av bevis- och spårsäkringen. Den 18 februari 2010 fattades beslut om att tillföra ytterligare resurser som temporärt ska arbeta med att minska handläggningstiderna och balanserna.

text: Handläggningstiden för den tekniska undersökningen i den aktuella brottsutredningen

text: Den person som anmälan rör blev föremål för en tullkontroll i Helsingborg den 15 oktober 2009. Vid kontrollen anträffades vad som misstänktes vara narkotika. Ett s.k. snabbtest gav vid handen att anträffade substanser var amfetamin. Personen

text: greps misstänkt för grov narkotikasmuggling och har sedan dess varit berövad friheten såsom anhållen och häktad. Utredaren i ärendet begärde den 16 oktober 2009 skriftligen att bevis- och spårsäkringsfunktionen i Tullverket skulle utföra en teknisk undersökning av i beslag tagna föremål. Undersökningen skulle avse spårsäkring, ämnesbestämning och haltanalys. Vid denna tidpunkt fanns hos bevis- och spårsäkringsfunktionen redan 12 ärenden i balans. I samtliga ärenden utom ett förekom frihetsberövade personer. En kompletterande begäran om teknisk undersökning av en väska inkom till bevis- och spårsäkringsfunktionen den 4 november 2009. Den 19 november 2009 skrev en tjänsteman vid bevis- och spårsäkrings funktionen en uppdragsbeställning avseende ämnesanalys av två delmängder ur beslagtaget material. Detta var ett undantag från gängse rutiner på så sätt att normalt ska bevisoch spårsäkring genomföras för att säkra bevisning innan beslagtagna föremål skickas för vidare analys. Beställningen skickades till Tullverkets laboratorium. Detta analysuppdrag inkom till laboratoriet den 23 november 2009 och var märkt med ”förtur”. Analysen redovisades i en rapport daterad den 26 november 2009 och visade att en av de undersökta mängderna utgjorde narkotika. Rapporten skickades till bevis- och spårsäkringsfunktionen samma dag. Den tekniska undersökning i form av spårsäkring (DNA och fingeravtryck) som beställts den 16 oktober 2009 påbörjades den 13 december och avslutades den 14 december 2009. Ett prov ur beslagtaget material skickades till Tullverkets laboratorium för ämnesbestämning. Materialet inkom till laboratoriet, märkt med ”förtur”, den 15 december 2009. Analysrapporten skickades till bevis- och spårsäkringsfunktionen den 22 december 2009. Tullverkets laboratorium utför inte haltanalyser av den typ av narkotika som var aktuell i ärendet. Ett prov av beslaget skickades därför till SKL för haltanalys. Provet inkom till SKL den 24 december 2009. Normal handläggningstid i ett fall som detta hos SKL uppgår till två veckor. Med hänsyn till mellankommande jul- och nyårshelger uppskattade SKL emellertid att resultatet kunde föreligga under vecka 3 2010. SKL:s yttrande inkom till Tullverket den 21 januari 2010. Utredningen i ärendet – utom den tekniska undersökningen – var färdig i början av december 2009. Åklagaren beslutade att delge den misstänkte förundersökningen i den del som var klar. Delgivningen skedde den 23 december 2009. Haltanalysen delgavs den misstänkte den 21 januari 2010. Den 26 januari 2010 väckte åklagaren åtal vid Helsingborgs tingsrätt mot den misstänkte för grov narkotikasmuggling. Tingsrätten dömde den 8 februari 2010 den tilltalade i enlighet med åtalet till fängelse 4 år och sex månader (mål nr B 5988-09 Helsingborgs tingsrätt). Utredaren vid Tullverket, som biträtt åklagaren vid utredningen, har uppgett att han har haft en löpande kontakt med bevis- och spårsäkringsverksamheten under förundersökningen för att påskynda den tekniska undersökningen. Nämnas kan i sammanhanget att enligt en överenskommelse mellan Internationella åklagarkammaren i Malmö och tullkriminalen i Malmö kan en åklagare på begäran av chefsåklagaren få ett ärende prioriterat. Med tanke på hur ärendebalanserna ser ut i dagsläget används denna möjlighet restriktivt.

text: Tullverkets bedömning

text: Handläggningstiden vid Tullverket för den tekniska undersökningen i den aktuella brottsutredningen Handläggningen hos bevis- och spårsäkringsfunktionen tog knappt två månader i anspråk (tiden från gripandet till dess att den tekniska undersökningen avslutades). Själva undersökningen avklarades på två dagar. Vid tidpunkten för begäran om undersökning fanns redan 12 ärenden i balans hos bevis- och spårsäkringsfunktionen där, med något undantag, de misstänkta också var frihetsberövade. Det fanns därför inte möjlighet att ge förtur åt det nu aktuella ärendet på bekostnad av något av de övriga tidigare inkomna ärendena. För att i någon mån påskynda utredningen

text: skickades, som framgått ovan, en delmängd av den beslagtagna substansen för ämnesbestämning (som visade att det var narkotika). De analyser som utförts av Tullverkets laboratorium tog tre respektive fem arbetsdagar i anspråk. Efter erhållna svar skickades narkotikan utan dröjsmål till SKL för haltanalys, vilken av skäl som framgått ovan tog en månad i anspråk. Tullverkets möjligheter att påverka handläggningstiden hos SKL är ytterst begränsad. Förundersökningen, utom i de delar som avsåg nämnda undersökningar, var färdig i början av december 2009. Den person som anmälan rör frihetsberövades den 15 oktober 2009 och dömdes av tingsrätten den 8 februari 2010. Tidsperioden från frihetsberövande till dom har således uppgått till knappt fyra månader. Enligt Tullverkets mening kan inte handläggningstiden totalt sett anses vara så lång att den misstänktes rättigheter enligt Europakonventionen och övriga tillämpliga rättsregler har åsidosatts. Tullverket anser emellertid att handläggningstiden hos bevis- och spårsäkringsfunktionen har varit otillfredsställande lång, med tanke på att större delen av tiden utgjorts av väntetid.

text: Handläggningstiden vid Tullverket för tekniska undersökningar generellt Som framgår av vad som redan sagts finner Tullverket situationen med långa handläggningstider i ärenden med frihetsberövade personer som otillfredsställande. Tullverket är medvetet om det angelägna i att med hänsyn till de påfrestningar frihetsberövandet har för den misstänkte inte låta utredningarna dra ut mer på tiden än som är oundgängligen nödvändigt. Teknisk utredning i form av bevis- och spårsäkring och laboratorieanalyser är som nämnts ovan viktiga verktyg för att säkerställa en kvalitativ och rättssäker brottsutredning. Sådana utredningsinslag måste, bl.a. med hänsyn till att det inte sällan kan röra sig om komplicerade frågor, få ges erforderlig tid för att åstadkomma ett gott resultat. Det går inte heller helt att undvika viss väntetid innan undersökningar av hithörande slag kan påbörjas, bl.a. med hänsyn till redan inledda eller andra väntande ärenden som har samma anspråk på skyndsam handläggning. Det måste emellertid vara en kontinuerlig strävan att dessa väntetider – genom resursfördelning, organisatoriska åtgärder, förändrade arbetsmetoder m.m. – minskas till ett minimum. Ärendebalansen under 2009, och åtföljande väntetid, i fråga om tekniska undersökningar är resultatet av att bevis- och spårsäkringsverksamheten inte varit dimensionerad efter ärendetillströmningen. Resurstilldelningen till tekniska undersökningar har inte kunnat hålla jämna steg med efterfrågan på grund av en effektivare gränskontroll vilket har lett till att antalet beslag har ökat. Utbildningsinsatser, som antas leda till kortare handläggningstider på sikt, har i det korta perspektivet påverkat den dagliga verksamheten, så också tjänstledigheter och annan frånvaro. Som framgår av utredningen ovan har Tullverket internt genomfört organisatoriska förändringar för att bättre prioritera ärenden och fördela resurser mellan olika orter där bevis- och spårsäkringsverksamhet bedrivs. Att dessa åtgärder inte fått effekt i det ärende som omfattas av AA:s anmälan hänger samman med att det tar viss tid för en ny organisation att få fullt genomslag. Frågan om ytterligare resursförstärkningar av bevis- och spårsäkringsfunktionen är för närvarande föremål för hantering i Tullverket och det får övervägas om ytterligare organisatoriska åtgärder behöver genomföras för att ytterligare förbättra läget och om samarbetet mellan berörda myndigheter kan utvecklas för att korta handläggningstiderna. Det kan påpekas att de långa handläggningstiderna för tekniska undersökningar inte per automatik för med sig att utredningstiden sedd som helhet förlängs. Omständigheterna i ett ärende kan vara sådana att utredningen pågår – i delar som inte är beroende av resultatet av den tekniska undersökningen – efter att den tekniska

text: undersökningen har avslutats. Det torde framgå av vad som anförts ovan att Tullverkets inställning är att redan risken för att en långdragen teknisk undersökning, till följd av ärendeanhopning snarare än ärendets svårighetsgrad, för med sig att en misstänkt hålls frihetsberövad under längre tid än som annars blivit fallet är skäl nog att bevaka dessa frågor så att insatser kan sättas in när handläggningstiderna riskerar att dra ut på tiden. Det är också angeläget att utredningen i de delar som inte är beroende av den tekniska undersökningen bedrivs på ett sätt som inte medför ytterligare dröjsmål. AA bereddes tillfälle att yttra sig.

text: Bedömning

text: En förundersökning ska enligt

text: 23 kap. 4 § andra stycket rättegångsbalken

text: , förkortad RB, bedrivas så skyndsamt som omständigheterna medger. Finns det inte längre skäl att fullfölja förundersökningen ska den läggas ned. Undersökningsledaren har ansvar för förundersökningen i dess helhet. Han eller hon ska se till att utredningen bedrivs effektivt och att den enskildes rättssäkerhetsintressen tas till vara (1 a § förundersökningskungörelsen [1947:948]).

text: Av

text: 19 § tredje stycket lagen (2000:1225)

text: om straff för smuggling framgår att när en förundersökning om brott enligt den lagen leds av en åklagare, får åklagaren anlita biträde av Tullverket.

text: Det är naturligtvis särskilt angeläget att en förundersökning bedrivs med stor skyndsamhet när den misstänkte, som i det aktuella fallet, är frihetsberövad.

text: I

text: 24 kap. 18 §

text: RB finns följaktligen bestämmelser om tiden för väckande av åtal sedan häktning beslutats och om konsekvenserna av att tiden inte hålls. Bland annat anges – som huvudregel – att om åtal inte väckts inom två veckor ska rätten, så länge den misstänkte är häktad och till dess åtal har väckts, med högst två veckors mellanrum hålla ny förhandling i häktningsfrågan och därvid särskilt se till att utredningen bedrivs så skyndsamt som möjligt.

text: Av utredningen har följande framgått. Vid en tullkontroll den 15 oktober 2009 hittades misstänkt narkotika i en persons bagage. Förundersökning om grov narkotikasmuggling inleddes och begäran om teknisk undersökning av den misstänkta narkotikan gjordes den 16 oktober 2009. Den tekniska undersökningen i form av s.k. spårsäkring påbörjades den 13 december och avslutades dagen därpå. Därefter skickades ett prov av godset till Tullverkets laboratorium för ämnesbestämning. Sedan denna färdigställts skickades godset den 23 december till SKL för haltbestämning. SKL:s yttrande kom in till Tullverket den 21 januari 2010 och åtal väcktes den 26 januari. Övriga utredningsåtgärder i ärendet hade varit slutförda sedan början av december.

text: Handläggningen av den tekniska undersökningen i form av spårsäkring har således tagit något mindre än två månader i anspråk. Själva undersökningen klarades emellertid av på ett par dagar. En så lång väntetid i ett ärende i vilket den misstänkte är frihetsberövad är inte godtagbar. Att den tekniska undersökningen drog ut på tiden i ärendet var, som också Tullverket noterat, särskilt olyckligt

text: eftersom övrig utredning hade slutförts redan i början av december. Tiden i häkte för den misstänkte kom således att bli längre än nödvändigt.

text: Slutligen noterar jag att det finns en medvetenhet inom Tullverket om att handläggningstiderna för tekniska undersökningar generellt sett inte är tillfredsställande och att Tullverket i syfte att komma till rätta med detta såväl genomfört organisatoriska förändringar som fattat beslut om att tillföra ytterligare resurser.

text: Ärendet avslutas med den kritik som ligger i det ovan sagda.