avgjordAv: Justitieombudsmannen Per Lennerbrant

title: Kritik mot Transportstyrelsen för att felaktigt ha registrerat en person som ägare till ett fordon och för långsam handläggning av begäran att rätta felet (I)

sammanfattning: En person anmälde till Transportstyrelsen att han felaktigt hade registrerats som ägare till en bil. Någon hade angett hans uppgifter i en anmälan om ägarbyte. Tre av de fyra sista siffrorna i hans personnummer stämde dock inte. JO anser att omständigheterna i det här fallet varit sådana att personen borde ha fått möjlighet att yttra sig innan han registrerades som ägare till fordonet och kritiserar Transportstyrelsen för att det inte skedde. Efter det att personen begärde att Transportstyrelsen skulle ta bort registreringen dröjde det fyra månader innan myndigheten påbörjade utredningen av vem som skulle vara registrerad som ägare till bilen. JO uttalar att ärenden om prövning av ägaruppgifter för ett fordon bör handläggas skyndsamt om någon påstår att han eller hon felaktigt har registrerats som ägare. Enligt JO har dröjsmålet fram till det att utredningen i det aktuella fallet påbörjades varit oacceptabelt långt. Transportstyrelsen kritiseras även för det.

text: Anmälan

text: I en anmälan till JO den 3 mars 2021 förde AA fram sammanfattningsvis följande.

text: Den 23 juli 2020 fick han ett erbjudande från ett försäkringsbolag om att försäkra en bil med ett visst registreringsnummer. Han blev förvånad eftersom han inte äger någon bil. Det visade sig att någon hade fyllt i hans uppgifter i en anmälan till Transportstyrelsen om ägarbyte. Trots att hans person- och telefonnummer inte stämde i anmälan, registrerade Transportstyrelsen honom som ny ägare till bilen. Det tog lång tid att komma till rätta med den felaktiga registreringen. Under tiden blev han tvungen att betala bl.a. felparkeringsavgifter.

text: Utredning

text: JO hämtade in vissa handlingar från Transportstyrelsen och begärde därefter att Transportstyrelsen skulle yttra sig.

text: Transportstyrelsen yttrade sig den 29 mars 2022 genom generaldirektören. Yttrandet inleddes med i huvudsak följande bakgrundsinformation.

text: Den 21 juli 2020 tog Transportstyrelsen emot en anmälan om ägarbyte där det angavs att en person med namnet AA skulle registreras som ny ägare till det aktuella fordonet. Anmälan var underskriven av både den tidigare och den nya ägaren. Det fanns ingen med det personnummer som angetts för den nya ägaren. Transportstyrelsen sökte därför fram ett personnummer som stämde överens med de namn- och adressuppgifter som fanns i anmälan. Det bedömdes inte vara nödvändigt att kontakta AA innan han registrerades som ägare till fordonet den 22 juli 2020. Den 13 augusti 2020 kom AA in med en begäran om omprövning av registrerade ägaruppgifter. Handläggningen av den påbörjades den 4 december 2020. Den 14 december 2020 beslutade Transportstyrelsen att annullera registreringen av AA som ägare.

text: När det gäller handläggningen av anmälan om ägarbyte redovisade Transportstyrelsen i huvudsak följande bedömning.

text: Handläggningen har följt myndighetens rutiner för vilka kontroller som ska göras när ett personnummer är felaktigt men det har lämnats en svensk adress. Rutinen är framtagen mot bakgrund av att det inte är ovanligt att en del av ett personnummer är felskrivet samtidigt som övriga uppgifter i en anmälan är korrekta. Effektivitetshänsyn måste alltid balanseras mot enskildas berättigade krav på rättssäkerhet. Enligt Transportstyrelsen fanns det därför inte anledning att kontakta AA före registreringen.

text: Avseende handläggningstiden för ärendet om prövning av ägaruppgifter framförde Transportstyrelsen i huvudsak följande.

text: Transportstyrelsen hanterar många olika typer av ärenden, och det är en hög belastning på verksamheten. Därför har man tagit fram prioritetsordningar för olika ärendetyper. De utgår från vilka konsekvenser som ett ärende medför för den enskilde. Ärenden om omprövning av ägaruppgifter har prioritetsnivå 2. Sådana ärenden har ett mycket varierande innehåll. Det nu aktuella ärendet handlades såväl enkelt som snabbt när utredningen väl hade påbörjats. Den långa handläggningstiden berodde på personalbrist och ändrade arbetsförhållanden efter covid-19-pandemins utbrott. Transportstyrelsen bedömer att den prioriteringsordning som myndigheten gjort är korrekt och att handläggningstiden har varit förenlig med

text: 9 § förvaltningslagen

text: . I dagsläget har handläggningstiderna blivit kortare bl.a. eftersom det har tillförts personalresurser och skett en anpassning till ändrade arbetsförhållanden.

text: AA fick möjlighet att kommentera remissvaret.

text: Rättslig reglering m.m.

text: Om ett fordon har bytt ägare, ska den registrerade ägaren och den som har förvärvat fordonet anmäla ägarbytet till Transportstyrelsen. En sådan anmälan ska innehålla bl.a. identitetsuppgifter för den som ska registreras som ägare. Som huvudregel ska anmälan göras skriftligen på fordonets registreringsbevis i original, men under vissa förutsättningar kan anmälan också göras elektroniskt. Om endast den registrerade ägaren har anmält ägarbytet, ska den som enligt anmälan har förvärvat fordonet ges möjlighet att yttra sig innan en ny ägare får registreras. Detta framgår av 5 kap. 1 och 3 §§ förordningen om fordons registrering och användning.

text: Förvaltningslagen

text: innehåller allmänna regler om myndigheters handläggning av ärenden. Av dessa regler framgår att en myndighet ska se till att ett ärende blir utrett i den omfattning som ärendets beskaffenhet kräver (

text: 23 §

text: ). Vidare anges att ett ärende ska handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts (

text: 9 §

text: ). Vilka utredningsåtgärder som krävs av en myndighet och hur långa handläggningstider som får godtas varierar således beroende på ärendets karaktär. I förarbetena till

text: 9 § förvaltningslagen

text: betonas att effektivitetssynpunkter alltid måste balanseras mot den enskildes berättigade krav på rättssäkerhet samt att kravet på kostnadseffektivitet avser kostnaderna för såväl det allmänna som den enskilde (

text: prop. 2016/17:180 s. 294

text: Regeringsrätten (nuvarande Högsta förvaltningsdomstolen) har i rättsfallet

text: RÅ 2002 ref. 85

text: gjort sammanfattningsvis följande uttalanden om vilken utredning som kan krävas i ärenden om registrering av ägaruppgifter till fordon. Det är uppenbart att det i normalfallet inte kan åligga registreringsmyndigheten att med anledning av en anmälan om ägarbyte genomföra en fullständig utredning och därmed förvissa sig om att den som i en anmälan anges som ny ägare verkligen är ägare till fordonet. Det står likaså klart att det inte är registreringsmyndighetens uppgift att slutligt avgöra vem som civilrättsligt är rätt ägare till ett fordon. Skulle emellertid den som anmälts som ny ägare framföra omständigheter som är ägnade att starkt ifrågasätta om han eller hon över huvud taget har något med det aktuella fordonet att göra, kan det inte godtas att registreringsmyndigheten utan vidare negligerar invändningarna och enbart baserar sitt beslut på en ytligt sett korrekt anmälan.

text: Bedömning

text: Handläggningen av anmälan om ägarbyte För att ett fordon ska få användas krävs som huvudregel att det är registrerat i vägtrafikregistret. Registret innehåller bl.a. uppgifter om fordonets ägare. Det faktum att en viss person är registrerad som ägare till ett fordon har inga civilrättsliga verkningar i fråga om vem som har bäst rätt till fordonet. Registreringen har emellertid ändå stor betydelse. Exempelvis är det den registrerade ägaren som ansvarar för att felparkeringsavgifter betalas (4 § lagen om felparkeringsavgift). Utgångspunkten är också att den registrerade ägaren är

text: skattskyldig för fordonsskatt (

text: 2 kap. 4 § vägtrafikskattelagen

text: ) och ansvarig för att fordonet har en trafikförsäkring (se rättsfallet

text: NJA 2009 s. 244

text: Den anmälan som ledde till att Transportstyrelsen registrerade AA som ägare till det aktuella fordonet var gjord på fordonets registreringsbevis i original. Fälten för såväl nuvarande ägares som den nya ägarens underskrifter var ifyllda. I fälten med uppgifter om den nya ägaren hade AA:s namn och adress angetts. Det fanns också ett personnummer. Emellertid var tre av de fyra sista siffrorna i det uppgivna personnumret felaktiga. Det ifyllda numret var inte ett giltigt personnummer. Transportstyrelsen noterade att det inte fanns någon person med det angivna personnumret.

text: Transportstyrelsen har uppgett att det inte är ovanligt att ägarbytesanmälningar innehåller felaktiga personnummer. Jag saknar anledning att ifrågasätta den uppgiften, och det skulle vara oproportionerligt resurskrävande om myndigheten skulle behöva vidta utredningsåtgärder varje gång en anmälan innehåller en mindre felaktighet.

text: Det framstår dock som osannolikt att någon av misstag skulle ange tre av de fyra sista siffrorna fel i sitt eget personnummer. Fälten för den nya ägarens namn, adress, telefonnummer och AA:s underskrift var dessutom ifyllda med till synes samma handstil som det felaktiga personnumret. Med hänsyn till de intressen som bär upp kommuniceringsskyldigheten i 5 kap. 1 § förordningen om fordons registrering och användning, borde AA ha fått möjlighet att yttra sig innan han registrerades som ägare till fordonet. Transportstyrelsen förtjänar kritik för att det inte skedde. Handläggningstiden för begäran om prövning av ägaruppgifter Det kan medföra ekonomiska konsekvenser för den enskilde och dessutom upplevas som obehagligt att felaktigt bli registrerad som ägare till ett fordon. Som jag nämnt ligger exempelvis ansvaret för felparkeringsavgifter hos den registrerade ägaren.

text: Även om den felaktiga registreringen i AA:s fall borde ha kunnat undvikas, får det i normalfallet godtas att Transportstyrelsen inte gör några särskilda kontroller vid ett ägarbyte, förutsatt att anmälan om ägarbyte är ifylld på ett fullständigt sätt och inte ger anledning till tvivel om huruvida uppgifterna är korrekta (jfr

text: RÅ 2002 ref. 85

text: ). Ett sådant system förutsätter dock enligt min mening att Transportstyrelsen har tillräcklig beredskap för de fel som kan uppstå och kan åtgärda dessa så fort som möjligt. Därför menar jag att ärenden om prövning av ägaruppgifter bör handläggas skyndsamt i de fall då någon påstår att han eller hon felaktigt har registrerats som ägare till ett fordon. Det gäller även om den registrerade ägaren inte har framfört till Transportstyrelsen att han eller hon riskerar att drabbats ekonomiskt.

text: Behovet av kommunikation med den tidigare ägaren medför att ärenden av aktuellt slag inte kan avgöras omedelbart. Enligt min mening bör dock

text: utredningen av dem påbörjas i nära anslutning till att begäran kommer in. Transportstyrelsen har i sitt remissvar uppgett att ärenden om prövning av ägaruppgifter har ett mycket varierande innehåll. Jag uppfattar det som att även andra ärenden än sådana där någon påstår sig ha blivit felaktigt registrerad som ägare hör till denna grupp. Jag har ingen närmare kännedom om vad sådana andra typer av ärenden kan avse, men det ligger nära till hands att anta att ärendena är av skiftande karaktär och att vissa ärenden är mer brådskande än andra. Därför är det angeläget att det finns fungerande rutiner för den inledande granskningen, så att de mer brådskande ärendena uppmärksammas.

text: AA:s begäran om prövning av ägaruppgifter kom in till Transportstyrelsen den 13 augusti 2020. Utredningen av begäran påbörjades inte förrän den 4 december 2020, dvs. nästan fyra månader senare. Efter att den tidigare registrerade ägaren yttrat sig beslutade Transportstyrelsen den 14 december 2020 att annullera registreringen av AA som ägare.

text: Jag har inga synpunkter på den påverkan på handläggningstiden som kommunikationen med den tidigare ägaren hade. Däremot är dröjsmålet fram till det att utredningen påbörjades oacceptabelt. Enligt Transportstyrelsen har handläggningstiden berott på personalbrist och ändrade arbetsförhållanden med anledning av covid-19-pandemin. Jag har förståelse för att arbetssituationen kan ha varit ansträngd, men det ursäktar inte dröjsmålet innan AA:s ärende började utredas. Transportstyrelsen förtjänar kritik även för den långsamma handläggningen.

text: Det som i övrigt har förekommit i ärendet ger inte anledning till något uttalande från min sida.

text: Ärendet avslutas.


avgjordAv: Cecilia Nordenfelt

nyckelord: Anstalt Visitation

publisher: Justitieombudsmannen

title: Kroppsvisitation av intagna med användning av narkotikahund

org: jo

text: Anmälan

type: rubrik

text: I en anmälan mot Kriminalvården, anstalten Hinseberg, som kom in till JO den 2 maj 2007, klagade Förtroenderådet, anstalten Hinseberg, genom AA, på att intagna blivit utsatta för kränkande kroppsvisitation. I anmälan anfördes att intagna hade uppmanats att sätta sig på en stol och sära på benen, varefter en hundförare hade pressat nosen på en hund mot de intagnas kön.

type: stycke

text: Utredning

text: Anmälan remitterades till Kriminalvården för yttrande. I sitt remissvar anför- de Kriminalvården, huvudkontoret, genom generaldirektören BB, i huvudsak följande.

text: Sakförhållanden

text: Allmänt om Kriminalvårdens hundverksamhet De tjänstehundar som används inom Kriminalvården är uteslutande narkotikahundar. Narkotikahunden med hundförare, s.k. hundekipage, har till uppgift att bistå annan kriminalvårdspersonal vid säkerhets- och kontrollarbete inom Kriminalvården för att förhindra införandet av droger på anstalter och häkten samt för att upptäcka och omhänderta droger som har tagits in. Hundekipage används vid visitationer av lokaler och personer samt vid granskning av brev och andra försändelser. Kriminalvården har utarbetat riktlinjer för arbetet med narkotikahund. Kriminalvården genomför utbildning och kontroller av hundförare och hundar varje år enligt en särskild prövningsordning. Kriminalvårdens hundförare utbildas noggrant bland annat i tillvägagångssättet vid visitation mot person och i hur man bemöter en person som skall visiteras med hjälp av hund. Hundarna är inte dresserade till repressiva inslag utan enbart till att genom markering visa sin förare att det finns lukt av narkotika. Hur hundekipagen genomför sökning mot person kontrolleras särskilt och de hundekipage som inte bedöms klara kraven fråntas omedelbart uppgiften. Sådana beslut har fattats vid ett par tillfällen. Ett underkänt hundekipage får genomgå träning och kontrolleras på nytt innan det återigen tillåts att utföra sökning mot person. De hundekipage som användes på Hinseberg har vid utbildnings- och kontrolltillfällen aldrig visat svårigheter att utföra uppgiften på ett korrekt och tillfredsställande sätt. Kriminalvården genomför visitationer av person med hjälp av hundekipage enligt två modeller. Den ena modellen, ”tullfiltermodellen”, innebär att hunden oftast söker mot en eller flera personer som gående passerar förbi hunden. Den andra modellen, som användes i det nu aktuella fallet, innebär att hunden nosar mot en person som sitter på en pall. Kriminalvården kommer härefter att begränsa yttrandet till att röra

text: den senare modellen, som mer preciserat kan beskrivas enligt följande. Den person som skall visiteras sitter påklädd ned på en pall och ombeds därefter att sitta stilla samt att inte prata med eller klappa hunden. Om personen ifråga sätter sig med benen i kors uppmanas han eller hon att sitta med båda fötterna på golvet i en helt naturlig sittställning. Hunden får därefter nosa runt personen. Föraren har kontroll över hunden genom stramt koppel och är mycket uppmärksam på hundens beteende, dels så att hunden inte blir för närgången, dels för att läsa av signaler från hunden. Hundföraren styr visitationen så att den blir så skonsam som möjligt för den berörda personen. Hundföraren skall beakta den hundrädsla som kan föreligga. Det är hundens signaler som styr hur visitationsarbetet fortsatt läggs upp. När en av kriminalvårdens hundar uppfattat en indikation på narkotika är den dresserad att upphöra med sökandet och istället markera ”träff” genom att antingen sätta sig ner eller genom att markera med tassen. Därefter vidtar andra åtgärder. Merparten av de narkotiska preparat som hundarna gjort markeringar för anträffas i underlivet eller i bröst. Eftersom en hund är en levande varelse kräver användandet av hund vid tvångsåtgärder särskild försiktighet och gott omdöme. Användandet bygger på hundförarens förmåga att bedöma bland annat hundens karaktär och sina möjligheter att kontrollera eller behärska hunden och att anpassa användandet av hunden till den enskilda situationen och till den som utsätts för tvångsåtgärden.

text: Visitationen vid Hinseberg Den 2 februari 2007 genomfördes en s.k. grundlig visitation vid anstalten Hinseberg med medverkan av Kriminalvårdens hundekipage. En grundlig visitation är en säkerhetsinriktad genomsökning av särskilt utvalda utrymmen. En sådan visitation syftar till att kontrollera förekomst av droger, narkotikaverktyg, vapen eller rymningsförberedelser. En grundlig visitation av lokaler kombineras ibland med kroppsvisitation eller, om det behövs, kroppsbesiktning, av personer som har haft särskild anknytning till lokalen. De lokaler som genomsöktes vid det nu aktuella tillfället var bostadsrummen och de allmänna utrymmena inklusive skollokalen. De intagna som vistats i skollokalen visiterades innan de lämnade lokalen. Visitationerna av de intagna skedde med hjälp av två hundekipage, varav ett hade en manlig hundförare och ett hade en kvinnlig sådan. Visitationerna genomfördes inomhus i den hall som finns i skolbyggnadens nedre plan och skedde enligt den modell som beskrivits ovan. Kriminalvården tillbakavisar uppgiften om att någon av hundförarna skulle ha pressat hundens nos mot någon intagens kön eller att visitationen skulle ha genomförts i syfte att sexuellt trakassera de intagna.

text: Författningsreglering

text: Enligt artikel 3 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna får ingen utsättas för tortyr, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Varje medborgare är vidare enligt vad som följer av

text: 2 kap.

text: regeringsformen

text: gentemot det allmänna skyddad mot påtvingade kroppsliga ingrepp samt mot kroppsvisitation. Begränsningar av denna rättighet får göras i lag enligt vad som framgår av

text: 2 kap. 12 § regeringsformen

text: . En intagen får enligt

text: 52 a § första stycket lagen (1974:203)

text: om kriminalvård i anstalt (KvaL) kroppsvisiteras för eftersökande av otillåtna föremål när 1) det finns anledning att anta att ett sådant föremål skall anträffas på honom, 2) han återkommer efter en vistelse utanför anstalten, 3) han skall ta emot eller har haft obevakat besök, eller 4) det görs stickprovsvis eller i anslutning till en större undersökning som av säkerhetsskäl görs av ett utrymme inom anstalten och den intagne har eller har haft särskild anknytning till utrymmet som berörs av undersökningen. Enligt bestämmelsens tredje stycke får en intagen därutöver underkastas sådan ytlig kroppsvisitation som bedöms nödvändig av säkerhetsskäl och som endast syftar till att söka efter vapen eller andra farliga föremål.

text: Med kroppsvisitation avses enligt

text: 28 kap. 11 § rättegångsbalken

text: en undersökning av kläder och annat som någon bär på sig samt av väskor, paket och andra föremål som någon har med sig. Med ytlig kroppsvisitation avses att känna utanpå kläderna för att kontrollera om personen ifråga bär på sig ett vapen eller annat farligt föremål (se

text: Brottsbalken

text: , en kommentar, avsnitt KvaL:53). En intagen får enligt

text: 52 b §

text: KvaL kroppsbesiktigas när det finns anledning att anta att ett otillåtet föremål skall anträffas på honom. Av samma bestämmelse framgår att kroppsbesiktning, i den utsträckning det behövs, får göras även i fall som avses i

text: 52 a § första stycket

text: och

text: andra stycket

text: . Med kroppsbesiktning avses enligt

text: 28 kap. 12 § andra stycket rättegångsbalken

text: en undersökning av människokroppens yttre och inre samt tagande av prov från människokroppen och undersökning av sådana prov. Av

text: 52 c §

text: KvaL framgår följande. Kroppsvisitation eller kroppsbesiktning får inte göras mer ingående än vad ändamålet med åtgärden kräver. All den hänsyn som omständigheterna medger skall iakttas. Om möjligt skall ett vittne närvara. Kroppsvisitation eller kroppsbesiktning av en kvinna får inte verkställas eller bevittnas av annan än en kvinna, läkare eller legitimerad sjuksköterska. Följande åtgärder får emellertid verkställas och bevittnas av en man, nämligen 1) kroppsvisitation som avses i

text: 52 a § tredje stycket

text: , 2) kroppsvisitation som enbart innebär att föremål som en person bär med sig undersöks, 3) kroppsvisitation som sker med metalldetektor eller liknande teknisk anordning, och 4) kroppsbesiktning som enbart innebär att blodprov eller alkoholutandningsprov tas.

text: Kriminalvårdens bedömning

text: När eller hur Kriminalvården får använda tjänstehund som hjälpmedel vid tvångsåtgärder är inte särskilt reglerat i lag eller annan författning. Detta innebär att en tjänstehund får användas som hjälpmedel under förutsättning att det finns laga stöd för själva den tvångsåtgärd som utförs (jämför Annika Norée, Laga befogenhet, Polisens rätt att använda våld, Stockholms universitet 2001, s. 181 f). Frågan är då vad det är för typ av tvångsåtgärd som har genomförts vid det aktuella tillfället. Enligt processlagsberedningen (

text: SOU 1938:44

text: II s. 331) menades med kroppsvisitation ”en undersökning av någons kläder” och med kroppsbesiktning en ”undersökning av kroppen”. Vid en sökning med hjälp av hund enligt det tillvägagångssätt som har beskrivits ovan nosar hunden på ett kontrollerat sätt mot den intagnes kläder. Det är vanligt att hundens nos kommer i kontakt med den intagnes kläder och även med den påklädda kroppen. Det sker inte något kroppsligt ingrepp. Bortsett från att hunden är en levande varelse har själva tillvägagångssättet stora likheter med undersökning med hjälp av metalldetektor eller annan teknisk anordning. En sådan undersökning utgör en kroppsvisitation (se

text: prop. 1993/94:24 s. 33

text: ). Vid kroppsvisitation med hjälp av en handdetektor förs detektorn över kroppen, inklusive insidan av benen, när den används. En sådan form av kroppsvisitation har av lagstiftaren betraktats som mindre ingripande än en kroppsvisitation som innebär att kläderna tas av innan de undersöks (se

text: prop. 2003/04:3 s. 27

text: ff). Det ligger även nära till hands att jämföra tillvägagångssättet vid sökning med hund med tillvägagångssättet vid en ytlig kroppsvisitation. Här kan även en jämförelse göras med bestämmelserna om kroppsvisitation i lagen (

text: ) om luftfartsskydd samt i lagen (

text: ) om säkerhetskontroll i domstol. Enligt dessa bestämmelser görs skillnad på kroppsvisitation av mer väsentlig omfattning och sådan som inte är av mer väsentlig omfattning. En kroppsvisitation som sker med metalldetektor eller liknande bedöms vara av mindre väsentlig omfattning. Vid en kroppsvisitation av mindre väsentlig omfattning kan även förekomma att personen i fråga uppmanas ta av ytterkläderna, stå med benen isär och armarna utsträckta varvid kontrollören känner med sina händer över hela kroppen. Det som sker vid en sökning med hund om det finns narkotika i kläderna, på eller inne i kroppen, är att hunden reagerar på den lukt som narkotikan avger. Även i detta avseende kan en jämförelse göras med en kroppsvisitation som genomförs med hjälp

text: av någon form av metalldetektor. Vid en sådan undersökning kan indikation ske beträffande metallföremål i kläderna, men även på eller inne i kroppen. En metalldetektor kan ge larm för implantat såsom exempelvis proteser och pacemakers. Vid misstanke om otillåtna föremål finns då möjlighet att fatta beslut om en mer ingripande undersökning i syfte att hitta det dolda föremålet. Enligt Kriminalvårdens mening torde en sökning med narkotikahund på det sätt som beskrivits ovan innebära att en kroppsvisitation genomförs. Att hundens luktsinne uppfattar lukt från narkotika som inte bara dolts i kläderna utan även inne i kroppen förändrar inte denna bedömning. Kriminalvården menar vidare att en kroppsvisitation med hjälp av tjänstehund är mindre ingripande och integritetskränkande än en kroppsvisitation där den visiterade får ta av sig sina kläder. Det kan till och med förhålla sig så att en kroppsvisitation med hjälp av tjänstehund uppfattas som mindre integritetskränkande än en noggrann undersökning med metalldetektor eller en noggrann ytlig kroppsvisitation. Nästa fråga är om den aktuella tvångsåtgärden, som utfördes mot kvinnliga intagna, har kunnat genomföras av manlig personal. Enligt huvudregeln i 52 c § andra stycket KvaL får en kroppsvisitation eller kroppsbesiktning av en kvinna inte utföras eller bevittnas av annan än en kvinna eller en läkare eller legitimerad sjuksköterska. Gemensamt för de former av kroppsvisitation som undantas från detta krav (se ovan under författningsbestämmelser) är att personen i fråga kan undersökas påklädd. Ett av undantagen är kroppsvisitation som sker med metalldetektor eller annan teknisk anordning. Undantaget, som även inkluderar visitationer som genomförs med hjälp av handdetektor mot kläderna, beror just på att visitationer med hjälp av teknisk utrustning mot en påklädd person är att betrakta som mindre integritetskränkande och därför bedöms kunna utföras av någon av det motsatta könet (se a prop. s. 34). Kriminalvården vill i första hand hävda att en undersökning med narkotikahund i detta avseende är att jämställa med en undersökning som görs med metalldetektor och att den därför kan anses falla in under undantaget i 52 c § andra stycket tredje punkten KvaL. Det faktum att både kroppsvisitation med teknisk anordning och med hjälp av hund kan genomföras utan att den undersökta personen behöver klä av sig, talar i vart fall de lege ferenda för att den borde kunna utföras av en man, även om den som undersöks är av kvinnligt kön. Sammanfattningsvis bedömer Kriminalvården alltså att den aktuella åtgärden har varit förenlig med KvaL. Visitationsformen är vanligt förekommande i samhället och inom Kriminalvården. Åtgärden synes ha utförts i enlighet med de metoder som lärs ut och de vedertagna rutiner för hundsök som har skapats inom myndigheten. Kriminalvården anser därför att det saknas skäl till kritik. Kriminalvårdens nuvarande tre år gamla riktlinjer berör inte närmare någon av de frågeställningar som har berörts ovan. Frågorna berörs inte heller i Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd för verkställighet i anstalt (jfr 4 kap. 18 §

text: KVFS 2006:26

text: ). Kriminalvården avser av denna anledning, och för att ytterligare minimera risken för olämplig eller felaktig användning av hundekipagen, att i de styrande dokumenten tydligare klargöra de rättsliga frågeställningarna och andra avvägningar kring hundekipagens arbete. – – –

text: AA gavs tillfälle att yttra sig över remissvaret.

text: I beslut den 16 november 2007 anförde JO Cecilia Nordenfelt följande.

text: Bedömning

text: Kriminalvården har tillbakavisat påståendet om att en hundförare pressat nosen på en hund mot intagnas kön. Ord står således mot ord. Ytterligare utredning i denna fråga framstår inte som meningsfull. Jag kan endast konstatera att den

text: utredning som föreligger i ärendet inte ger stöd för någon kritik från min sida i den delen.

text: I fråga om lagregleringen när det gäller användningen av tjänstehund vid kroppsvisitationer inom kriminalvården vill jag anföra följande.

text: Av

text: 52 c § lagen (1974:203)

text: om kriminalvård i anstalt framgår att kvinnor har tillerkänts ett särskilt integritetsskydd vid kroppsvisitation och kroppsbesiktning. Av bestämmelsen framgår att sådana åtgärder mot en kvinna, som huvudregel, inte får verkställas eller bevittnas av annan än en kvinna, läkare eller legitimerad sjuksköterska. Detta gäller emellertid inte sådan ytlig kroppsvisitation som bedöms nödvändig av säkerhetsskäl och som endast avser eftersökande av vapen eller andra farliga föremål, eller kroppsvisitation som sker med metalldetektor eller liknande teknisk anordning. Det gäller inte heller en sådan kroppsvisitation som endast innebär att föremål som kvinnan bär med sig undersöks, eller kroppsbesiktning som enbart innebär att blodprov eller alkoholutandningsprov tas.

text: Undantagen har motiverats med att undersökning av väskor etc., liksom blodprovstagning och andra mindre ingripande undersökningsåtgärder, skall kunna utföras av såväl kvinnor som män, då det är fråga om undersökningar där integritetskränkningen inte kan sägas bli större bara därför att åtgärden utförs eller bevittnas av någon av motsatt kön (

text: prop. 1993/94:24 s 50

text: En kroppsvisitation med tjänstehund går knappast att hänföra till något av undantagen i 52 c §. Det kan konstateras att undantagen är noggrant angivna och mycket preciserade. Utrymmet för att mjuka upp bestämmelsen utan att legalitetsprincipen träds för när blir därmed starkt begränsat (jfr

text: prop.1994/95:124 s. 40

text: f.). Härtill kommer att det enligt min mening inte heller är lämpligt att utan uttryckligt lagstöd begränsa tillämpningsområdet för bestämmelser som syftar till att skydda den enskildes integritet. Det nu anförda innebär, som lagen är utformad, att en visitation med tjänstehund av en kvinnlig intagen inte får utföras eller bevittnas av en man, såvida denne inte är läkare eller legitimerad sjuksköterska.

text: Kriminalvården har anfört att en visitation med tjänstehund från integritetssynpunkt är att jämställa med åtgärder som enligt lagen får utföras av en man, oavsett kön på den som visiteras. Jag delar den uppfattningen. Om den som visiteras är en kvinna får dock, som ovan konstaterats, en man, som inte är läkare eller legitimerad sjuksköterska, inte utföra en visitation med hjälp av en tjänstehund. Det är även enligt min mening svårt att finna några sakliga skäl för denna skillnad. Det finns således anledning att överväga behovet av ytterligare undantag från regeln om att en kroppsvisitation eller kroppsbesiktning av en kvinna endast får utföras och bevittnas av en kvinna, läkare eller legitimerad sjuksköterska. Jag överlämnar därför en kopia av detta beslut för kännedom till riksdagens justitieutskott och Justitiedepartementet.

type: avgorande


avgjordAv: Stf justitieombudsmannen Karin Almgren

nyckelord:
Allmänna handlingar
Barn/ungdom
Beslut
Underrättelse

title: Kritik mot Tungelsta skola i Haninge kommun för handläggningen av ärenden om avstängning av elev och framställningar om utlämnande av allmänna handlingar

sammanfattning: I beslutet riktar JO kritik mot skolan för att ha skickat hem en elev vid två tillfällen utan att fatta något formellt beslut om avstängning. Hanteringen innebar att skolan varken gjorde någon formell prövning av om förutsättningarna för avstängning var uppfyllda eller tog någon hänsyn till de formella kraven, t.ex. att beslutet ska fattas av behörig befattningshavare och dokumenteras. Ytterligare en konsekvens var att besluten i praktiken inte kunde överklagas. JO är även kritisk till att skolan, i de två fall som formella avstängningsbeslut meddelades, dröjde med att lämna en underrättelse om hur besluten kan överklagas. Skolan får även kritik för bristfällig och långsam handläggning av vårdnadshavarens begäran om att få ta del av sonens elevakt och de utredningar som gjordes i samband med nämnda avstängningsbeslut. I denna del konstaterar JO bl.a. att skolan inte tillmötesgick vårdnadshavarens begäran helt och därför borde ha informerat vårdnadshavaren om möjligheten att begära myndighetens prövning och att det krävs ett skriftligt beslut av myndigheten för att beslutet ska kunna överklagas.

text: Anmälan

text: I en anmälan till JO den 1 mars 2024 klagade AA på Tungelsta skola i Haninge kommun. Av anmälan framgick bl.a. följande.

text: Hennes son har blivit avstängd från skolan vid fyra tillfällen. Skolan fattade besluten utan att kommunicera med henne. Inför den senaste avstängningen fick hennes son inte tillfälle att yttra sig. Den 30 januari 2024 begärde hon att få ta del av de utredningar som gjordes i samband med avstängningarna. Den 15 februari 2024 begärde hon även att få ta del av sonens elevakt. Hon har fortfarande inte fått de begärda handlingarna. Vid kontakt med skolan kom det fram att endast två avstängningar finns dokumenterade.

text: Utredning

text: Grundskolenämnden i Haninge kommun yttrade sig över anmälan anförde bl.a. följande.

text: Handläggning och dokumentation av avstängningar

text: Avstängningsbeslut under vårterminen 2024 och årskurs 7 samt dokumentationen av dessa utifrån

text: 5 kap. 24 § skollagen

text: Avstängning 1 och 2

text: Av grundskolenämndens utredning följer att Tungelsta skolas rektor BB har beslutat att stänga av den berörda eleven (CC) under perioden från och med den 31 januari till och med den 1 februari 2024 (avstängning 1). Beslutet har fattats på grund av att en skolpersonals säkerhet har bedömts hotad av CC. Avstängningstiden har behövts för att utreda situationen och vilka närmare andra åtgärder skolan har behövt vidta. Skolan har erbjudit CC kompenserande undervisning för den undervisning hen inte har deltagit i under avstängningen. Beslutet har anmälts till huvudmannen och socialnämnden, dokumenterats skriftligt samt skrivits under av rektorn den 2 februari 2024. Dock är avstängningsperioden felskriven då det står att avstängningen gäller perioden från och med den 31 mars till och med den 1 februari 2024. Rektorn har också beslutat att stänga av eleven CC den 10 mars 2023 (avstängning 2). Beslutet har fattats på grund av CC har utsatt en annan elev för fysiskt våld. Avstängningstiden har behövts för att utreda situationen och vilka närmare åtgärder skolan har behövt vidta. Skolan har erbjudit CC kompenserande undervisning för den undervisning hen inte har deltagit i under avstängningen. Beslutet har anmälts till huvudmannen, dokumenterats skriftligt och skrivits under av rektorn den 13 mars 2023. Beslutet har inte anmälts till socialnämnden. Överklagandehänvisning har inte bifogats avstängningsbesluten.

text: Avstängning 3-4

text: Vid två tillfällen har dåvarande biträdande rektorn (DD) härutöver beslutat att skicka hem eleven CC för resterande delen av dagen. Vid ett tillfälle under höstterminen 2022 har CC skickats hem eftersom CC har varit alkoholpåverkad (avstängning 3). Vid ett tillfälle under vårterminen 2023 har CC skickats hem för att hen har varit uppe i varv och inte lyssnat på skolans personal. CC har sprungit runt, stört och förstört föremål för annan (avstängning 4). Besluten har inte dokumenterats skriftligt i enlighet med

text: 5 kap. 24 § skollagen

text: . Rektorn har bedömt att hemskickningarna inte har utgjort avstängningar och har framfört att biträdande rektorn har haft en dialog med vårdnadshavarna om att CC ska skickas hem. Även dåvarande biträdande rektorn har framfört att hen inte har förstått att hemskickningarna har utgjort avstängningar men att hen har beslutat om hemskickningarna.

text: Information till vårdnadshavarna om avstängningarna och information i övrigt i samband med avstängningarna samt elevens och vårdnadshavares möjlighet att yttra sig innan respektive beslut om avstängning

text: Avstängning 1 och 2

text: Inför kommande avstängningsbeslut 1 har stormentorn EE muntligt informerat CC om kommande avstängningsbeslut och att skolledningen kommer återkomma med information om vad som beslutas. Eleven har då fått möjlighet att yttra sig över situationen och det kommande avstängningsbeslutet. Eleven CC:s mentor FF har muntligt informerat CC om kommande avstängningsbeslut 2, gett CC möjlighet att ge sin version av vad som har hänt samt att yttra sig över det kommande beslutet.

text: Biträdande rektorn GG har informerat CC:s vårdnadshavare via telefon om skolans kommande avstängningsbeslut 1 och anledning till det samt gett vårdnadshavarna möjlighet att yttra sig över beslutet. Vårdnadshavarna har på samma sätt fått information om och möjlighet att yttra sig över avstängningsbeslut 2 genom dåvarande biträdande rektorn DD. Skolan har i samband med att avstängningsbeslut 1 har upprättats skriftligt den 2 februari 2024, skickat beslutet till CC:s vårdnadshavare med post. Skolan har i samband med att avstängningsbeslut 2 har upprättats den 13 mars 2023 med post skickat avstängningsbeslut 2 till CC:s vårdnadshavare.

text: Avstängning 3-4

text: Angående avstängning 3-4 har dåvarande biträdande rektorn DD på telefon innan CC har skickats hem informerat vårdnadshavarna om respektive situation med CC och att CC därför skickas hem. Under samtalen har vårdnadshavarna fått möjlighet att yttra sig över respektive beslut. Biträdande rektorn har också under samtal med eleven CC informerat CC om att hen ska gå hem och varför och CC har fått möjlighet att lämna synpunkter på det innan hen har gått hem.

text: Grundskolenämndens bedömning av vad som har kommit fram

text: Avstängning 1 och 2

text: Grundskolenämnden konstaterar att det finns brister i dokumentationen och hanteringen av besluten om avstängningarna 1 och 2. De skriftliga besluten har upprättats i efterhand (jfr Skolinspektionens beslut den 23 februari 2012 i ärende med dnr 41-2011:4720). Det saknas också bifogade överklagandehänvisningar och i fråga om avstängning 1 framgår inte korrekt avstängningstid. Socialnämnden har inte heller informerats om avstängningsbeslut 2.

text: Avstängning 3-4

text: Grundskolenämnden konstaterar att skolan genom DD, dåvarande biträdande rektor, har beslutat att skicka hem eleven CC vid två tillfallen kopplat till CC:s beteende samt att det kring situationerna finns brister. Nämnden anser att hemskickningarna utgör avstängningar (jmf Skolinspektionens beslut 2023-11- 30, dnr SI 2023:8602). Avstängningarna har dock av skolan inte betraktats som avstängningar och inte hanterats i enlighet med

text: skollagens

text: regler då rektorn i vart fall inte har fattat skriftliga avstängningsbeslut. Dock har eleven CC och CC:s vårdnadshavare fått möjlighet att lämna synpunkter innan avstängningarna.

text: Åtgärder

text: Grundskolenämnden och skolan har vidtagit åtgärder för att komma till rätta med framkomna brister. Följande åtgärder har vidtagits. − När grundskolenämnden har mottagit klagomål med dnr 116755 och 118152 rörande de uppgifter som också finns i anmälan till JO har klagomålen utretts med skolan och beslut har fattats utifrån utredningen. I beslut den 4 april 2024 har nämnden i ärendena konstaterat brister i Tungelsta skolas verksamhet i form av bland annat att skriftliga beslut om avstängning har upprättats i efterhand och inte alls har upprättats då avstängningar har skett resten av dagen. Rektorn har fått i uppdrag att säkerställa att bristerna åtgärdas och redovisa åtgärderna till nämnden. − Rektorn och skolan har fått vägledande information från jurist om hur avstängningar ska dokumenteras och i övrigt hanteras på rätt sätt i enlighet med skollagstiftningen. − Rektorn har tillsammans med biträdande rektorerna på skolan sett över sina rutiner kring avstängningar utifrån de brister som har framkommit i klagomålen och den vägledning de har fått av juristerna. Skolans interna rutiner har förtydligats på ett sådant sätt att hemskickningar kopplat till elevers beteenden inte längre sker utan att skollagstiftningens bestämmelser kring avstängningar följs. Endast rektorn beslutar om avstängningar och

text: rektorn gör alltid en proportionalitetsbedömning inför beslutet och en bedömning utifrån de grunder i

text: skollagen

text: som ska vara uppfyllda. Avstängningar beslutas endast skriftligt med stöd av utbildningsförvaltningens senaste framtagna mall för avstängningsbeslut i grundskolan. I skriftliga avstängningsbeslut anges endast korrekta datum, grunder för beslutet och andra uppgifter och besluten upprättas inte i efterhand. Avstängningsbesluten skickas till hemmet så snart beslutet har upprättats tillsammans med en överklagandehänvisning. All personal på skolan har fått information om vad som gäller enligt rutinerna för avstängningar. − CC:s vårdnadshavare har under vecka 21 fått skriftlig information om hur hen överklagar besluten om CC:s avstängningar.

text: Handläggning av utlämnande av allmänna handlingar

text: Hur begäran om utlämnande av allmänna handlingar har hanterats och särskilt i förhållande till skyndsamhetskravet i

text: 2 kap.

text: tryckfrihetsförordningen

text: Den 30 januari 2024 har biträdande rektorn GG via e-postmeddelande mottagit eleven CC:s vårdnadshavares begäran om att ta del av skolans utredning angående avstängning 1 och tidigare utredningar som har gjorts när CC har stängts av. Biträdande rektorn har förstått begäran som att den har omfattat en begäran om att ta del av avstängningsbesluten. Med anledning av begäran och eftersom beslutet ändå skulle skickas till vårdnadshavarna har biträdande rektorn och rektorn framfört att avstängningsbeslut 1 skickats till vårdnadshavarna så snart det den 2 februari 2024 har upprättats skriftligt. Avstängningsbeslut 2 har skickats till CC:s vårdnadshavare den 28 februari 2024. Biträdande rektorn har via e-postmeddelande den 20 februari 2024 till vårdnadshavaren meddelat att hen inte har kunnat hitta något ytterligare avstängningsbeslut för CC. Vårdnadshavaren har vidare den 15 februari 2024 i e-postmeddelande till biträdande rektorn begärt att få CC:s elevakt hemskickad. Rektorn och biträdande rektorn har framfört att skolan den 28 februari 2024 har skickat elevakten till vårdnadshavaren. Rektorn har framfört att vårdnadshavaren därmed har fått all befintlig dokumenterad utredning som har gjorts i samband med att CC har stängts av. Rektorn och biträdande rektorn har framfört att utlämnandet av handlingarna har föregåtts av en sekretessprövning och att skolans expedition har skickat handlingarna till vårdnadshavaren.

text: Grundskolenämnden konstaterar att det finns brister i hanteringen av begärda handlingar då utbildningsförvaltningens rutiner för utlämnande av allmänna handlingar inte har följts fullt ut och bland annat att skyndsamhetskravet inte har iakttagits. Det framgår inte heller av nämndens utredning att rektorn och biträdande rektorn har informerat vårdnadshavaren som har begärt ut handlingarna i fråga att hen har möjlighet att begära grundskolenämndens prövning och att det krävs ett skriftligt beslut av nämnden för att beslutet ska kunna överklagas i fråga om de skriftliga avstängningsbeslut som inte har funnits och som därför inte heller har kunnat lämnas ut. Detta borde ha skett skyndsamt i samband med att begäran om att få ta del av aktuella handlingar först har inkommit.

text: Åtgärder

text: Grundskolenämnden och skolan har vidtagit åtgärder för att komma till rätta med framkomna brister. Följande åtgärder har vidtagits. − När grundskolenämnden har mottagit klagomål med dnr 116755 och 118152 rörande de uppgifter som också finns i anmälan till JO har klagomålen utretts med skolan och beslut har fattats utifrån utredningen. I beslut den 4 april 2024 har nämnden i ärendena konstaterat brister i Tungelsta skolas verksamhet i form av bland annat att allmänna handlingar inte har lämnats ut skyndsamt. Rektorn har fått i uppdrag att säkerställa att bristerna åtgärdas och redovisa åtgärderna till nämnden. − Rektorn och skolan har fått vägledande information från jurist om hur en begäran om att få ta del av handlingar ska hanteras särskilt i fråga om skyndsamhetskravet och skyldigheten, i fråga om handlingar som inte lämnas ut, att informera om möjligheten att begära grundskolenämndens prövning och att det krävs ett skriftligt beslut av nämnden för att beslutet ska kunna överklagas. Juristerna har också säkerställt att skolledningen har kännedom om och tillgång till utbildningsförvaltningens rutiner för utlämnanden av handlingar. − Rektorn har tillsammans med biträdande rektorerna på skolan gått igenom utbildningsförvaltningens rutiner för utlämnanden av handlingar och sett över skolans rutiner kring utlämnanden av handlingar utifrån förvaltningens rutiner, de brister som har framkommit i klagomålen och den vägledning de har fått av juristerna. Skolans interna rutiner har förtydligats med information om att utbildningsförvaltningens rutiner för utlämnanden av handlingar ska följas vid begäran om att få ta del av handlingar. I detta ingår att begäran om att få del av handlingar ska hanteras skyndsamt och som utgångspunkt samma dag. Om begärda handlingar inte lämnas ut på grund av en sekretessprövning, att handlingarna inte finns eller att handlingarna inte är allmänna, ska den som begärt handlingarna som följd skyndsamt få skriftlig information om anledningen till att handlingarna inte lämnas ut och att personen i fråga har möjlighet att begära grundskolenämndens skriftliga överklagbara beslut. All personal på skolan har fått information om vad som gäller enligt skolans interna rutiner för utlämnanden av handlingar och utbildningsförvaltningens rutiner för utlämnande av handlingar.

text: AA kommenterade yttrandet och vidhöll att hennes son inte fick tillfälle att yttra sig inför det beslut som nämnden benämner som avstängning 1 samt förde fram ytterligare klagomål.

text: Rättsliga utgångspunkter

text: Avstängning av elev I grundskolan får rektorn besluta att stänga av en elev helt eller delvis om vissa i lagen angivna förutsättningar föreligger. Ett beslut om avstängning gäller omedelbart om inte annat beslutas (

text: 5 kap. 14 § skollagen

text: Innan rektorn beslutar om avstängning ska eleven och elevens vårdnadshavare beredas tillfälle att yttra sig. Rektorn ska informera huvudmannen när han eller hon har fattat ett beslut om avstängning. Om eleven är under 18 år ska även socialnämnden informeras om beslutet (

text: 5 kap. 16 § skollagen

text: Om en åtgärd vidtagits enligt 5 kap. 14 §, ska den dokumenteras skriftligt av den som genomfört åtgärden (

text: 5 kap. 24 § skollagen

text: Beslut av en rektor om avstängning av en elev enligt

text: 5 kap. 14 § skollagen

text: får överklagas till allmän förvaltningsdomstol (

text: 28 kap. 9 § skollagen

text: I ärenden enligt

text: skollagen

text: som avser myndighetsutövning mot någon enskild hos en kommun ska bl.a.

text: 33 § förvaltningslagen (2017:900)

text: , FL, tillämpas (

text: 29 kap. 10 § skollagen

text: ). Av nämnda bestämmelse i

text: förvaltningslagen

text: framgår att en myndighet som meddelar ett beslut i ett ärende så snart som möjligt ska underrätta den som är part om det fullständiga innehållet i beslutet, om det inte är uppenbart obehövligt. Om parten får överklaga beslutet ska han eller hon även underrättas om hur det går till. En underrättelse om hur man överklagar ska innehålla information om vilka krav som ställs på överklagandets form och innehåll och vad som gäller i fråga om ingivande och överklagandetid.

text: Utlämnande av allmänna handlingar Grundläggande regler om allmänna handlingars offentlighet finns i

text: 2 kap.

text: tryckfrihetsförordningen

text: , TF. Den som begär ut en allmän handling som får lämnas ut ska genast eller så snart det är möjligt och utan avgift få ta del av handlingen på stället. Den som begär det har också rätt att mot en fastställd avgift få en kopia av handlingen. En sådan begäran ska behandlas skyndsamt (2 kap. 15 och 16 §§ TF).

text: Besked i en utlämnandefråga bör normalt lämnas samma dag som framställningen gjordes. Någon eller några dagars fördröjning kan dock godtas om det är nödvändigt för att ta ställning till om ett utlämnande får ske. Om framställningen avser eller kräver genomgång av ett omfattande material kan det vara ofrånkomligt med ytterligare dröjsmål.

text: För det fall en begäran om att få ta del av en handling helt eller delvis inte kan tillmötesgås, ska den som har gjort framställningen underrättas om detta. Han eller hon ska också informeras om möjligheten att begära myndighetens prövning och att det krävs ett skriftligt beslut av myndigheten för att beslutet ska kunna överklagas (

text: 6 kap. 3 § offentlighets- och sekretesslagen

text: [2009:400]). JO har i tidigare beslut påpekat att den enskilde har rätt att få ett sådant formellt beslut oavsett vad som är grunden för att avslå begäran (se bl.a. JO 2015/16 s. 628, dnr

text: , och JO:s beslut den 12 juni 2017, dnr

text: Bedömning

text: Avstängning av elev Av utredningen framgår att skolan skickade hem AA:s son vid två tillfällen under läsåret 2022/2023 utan att fatta något formellt beslut om avstängning. I sitt remissvar gör grundskolenämnden bedömningen att dessa hemskickningar utgör avstängningar i

text: skollagens

text: mening. Jag finner inte skäl att göra någon annan bedömning. Elever i grundskolan har skolplikt och rätt till utbildning. Det är oroväckande att personalen inte förstod att hemskickningarna utgjorde avstängningar. Jag konstaterar att hanteringen innebar att det inte gjordes någon formell prövning av om förutsättningarna för avstängning i

text: 5 kap.

text: skollagen

text: var

text: uppfyllda. Det togs inte heller någon hänsyn till de formella kraven, bl.a. att beslutet ska fattas av en behörig befattningshavare och dokumenteras. I praktiken omöjliggjordes också en prövning av saken i högre instans. Hanteringen är naturligtvis helt oacceptabel och för detta ska skolan kritiseras. En avstängning är en ingripande åtgärd och det förtjänar att påpekas att det är av stor vikt att regleringen tillämpas korrekt.

text: Av utredningen framgår att AA:s son blivit avstängd vid ytterligare två tillfällen, varav det senaste tillfället avsåg perioden den 31 januari–1 februari 2024. Eftersom ett beslut om avstängning kan överklagas borde AA vid varje tillfälle ha underrättats om hur det går till. Såvitt framgår av nämndens remissvar lämnades sådan information till AA först i maj 2024, dvs. efter det att JO hade inlett sin granskning. Bestämmelsen om underrättelse om överklagande i

text: 33 § förvaltningslagen

text: är viktig ur rättssäkerhetssynpunkt eftersom den syftar till att säkerställa att en part får nödvändig information för att kunna ta till vara sin rätt och överklaga ett beslut. Skolan ska kritiseras för att ha dröjt med att lämna en sådan underrättelse till AA.

text: Det råder delade meningar om huruvida AA och hennes son fick tillfälle att yttra sig innan besluten om avstängning fattades. Det framstår inte som meningsfullt att försöka utreda den frågan ytterligare. Jag får därför konstatera att det som kommit fram i utredningen i denna del inte ger stöd för någon kritik. Jag vill dock framhålla att syftet med kommunicering är att den enskilde ska få möjlighet att påverka utgången i ärendet. Att kontakta eleven och vårdnadshavarna först efter att ett beslut om avstängning har fattats, men innan beslutet har verkställts, i syfte att informera om beslutet och diskutera kommande avstängning, innebär inte att kravet på kommunicering i

text: 5 kap. 16 § skollagen

text: är uppfyllt.

text: Utlämnande av allmänna handlingar Av utredningen framgår att AA vid upprepade tillfällen har vänt sig till den biträdande rektorn och begärt att få ta del av de utredningar som gjordes i samband med avstängningsbesluten samt sonens elevakt. Nämnden har i sitt remissvar bedömt att handläggningen av dessa framställningar har brustit på så sätt att skyndsamhetskravet inte har iakttagits samt att AA inte har informerats om möjligheten att begära myndighetens prövning och att det krävs ett skriftligt beslut av myndigheten för att beslutet ska kunna överklagas. Jag instämmer i den bedömningen. Nämnden förtjänar kritik för den bristfälliga och långsamma handläggningen av AA:s framställningar om att ta del av allmänna handlingar.

text: Övrigt Det som i övrigt har kommit fram i ärendet ger inte anledning till någon åtgärd eller något uttalande från min sida.

text: Ärendet avslutas.

text: Beslutet har fattats av stf JO Karin Almgren. Dokumentet har fastställts digitalt och har ingen underskrift. Rättssakkunniga Anika Andreevska har föredragit ärendet och byråchefen Dan Johansson har deltagit i beredningen.