bransch:
Fordon, färdmedel, resande
Teknik, IT och telekom

motpart: SJ AB

publisher: Konkurrensverket

title: SJ AB

org: kkv

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet och missbruk av dominerande ställning, dnr 230/2018 och 380/2018 – SJ AB

text: Konkurrensverkets beslut

type: rubrik

text: 2019-06-04 (Dnr 230/2018 och 380/2018)

type: stycke

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Påstått konkurrensproblem – tillträde till sj.se m.m.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet

text: Sammanfattning Konkurrensverket bedömer att de konkurrensproblem som identifierats i de aktuella ärendena skulle kunna åtgärdas mer effektivt på annat sätt än genom ett ingripande med stöd av konkurrensreglerna, t.ex. genom reglering av hur tågbiljetter säljs. Denna fråga utvecklas i en skrivelse från Konkurrensverket som tillställts regeringen.

text: Klagomålen Konkurrensverket mottog den 4 april och den 20 juni 2018 klagomål mot SJ AB (SJ). Klagomålen gäller SJ:s agerande gentemot MTR Express (Sweden) AB (MTR) och Saga Rail AB (Saga Rail) vid onlineförsäljning/-förmedling av tågbiljetter, vilket enligt klagandena påverkar marknaden för tågtrafik. Det ifrågasatta förfarandet består i att SJ inte medger försäljning av MTR:s och Saga Rails persontågbiljetter genom sina digitala försäljningskanaler www.sj.se, mobil.sj.se och mobilapplikationen SJ (med en gemensam benämning SJ:s onlinekanaler). Enligt klagandena utgör SJ:s agerande en överträdelse av reglerna om missbruk av en dominerande ställning i

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: (KL) och

text: artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: (EUF-fördraget). SJ:s agerande utgör enligt klagandena även ett förfarande som kan förbjudas enligt bestämmelsen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: MTR och Saga Rail har begärt att Konkurrensverket enligt

text: 3 kap. 1 §

text: KL ska ålägga SJ vid vite att upphöra med att vägra MTR tillträde till SJ:s onlinekanaler respektive att ålägga SJ vid vite att sälja Saga Rails tågbiljetter genom dessa onlinekanaler. -14 -11 2017 1, 2. 08-7001600 v

text: Med hänvisning till att SJ:s vägran att lämna tillträde till SJ:s onlinekanaler leder till allvarliga lönsamhetsproblem för MTR, begärde MTR i sitt klagomål även att Konkurrensverket enligt

text: 3 kap. 3 §

text: KL skulle meddela åläggande enligt ovan interimistiskt, dvs. för tiden till dess att verket slutligt avgjort frågan.

text: Även Saga Rail begärde i sitt klagomål att Konkurrensverket skulle meddela ett s.k. interimistiskt åläggande enligt

text: 3 kap. 3 §

text: KL.

text: Konkurrensverket har avslagit såväl MTR:s som Saga Rails begäran om interimistiskt åläggande, i beslut den 24 april respektive den 3 juli 2018.

text: MTR och Saga Rail har vidare begärt att Konkurrensverket ska yrka att Patentoch marknadsdomstolen enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL förbjuder SJ vid vite att tillämpa det förfarande varigenom SJ vägrar att ge MTR tillträde till SJ:s onlinekanaler respektive vägrar att sälja Saga Rails tågbiljetter i dessa kanaler.

text: MTR:s begäran innefattar även ett interimistiskt förbud enligt

text: 3 kap. 30 §

text: KL. Ett sådant förbud får bara meddelas sedan rättegång inletts.

text: Både MTR och Saga Rail har uppgett att det innebär en mycket stor konkurrensnackdel att inte medges att sälja sina tågbiljetter via SJ:s onlinekanaler. Saga Rail har uppgett att SJ:s vägran orsakade att Saga Rail tvingades ställa in sin trafik redan efter några månaders verksamhet, medan MTR har uppgett att bolaget på grund av SJ:s vägran gått med förlust sedan etableringen 2015.

text: Företagen

text: SJ ägs till 100 procent av den svenska staten. Kärnverksamheten utgörs av persontrafik på järnväg. Bolagets verksamhet kan delas in i kommersiell trafik och upphandlad lokal och regional trafik som är en del av den lokala eller regionala kollektivtrafiken. SJ har ca 3 800 anställda och omsatte 2018 ca 7,9 miljarder kronor.

text: MTR är dotterbolag till MTR Nordic AB, som är MTR-koncernens svenska moderbolag. MTR Nordic är dotterbolag till MTR Corporation Ltd (UK) som i sin tur ingår i den globala MTR-koncernen, som är baserad i Hongkong. MTR är verksamt både inom kommersiell trafik med snabbtåg på linjen Stockholm– Göteborg och inom upphandlad trafik. MTR-koncernens svenska verksamhet omsatte 2017 ca 5,5 miljarder kronor, varav den kommersiella tågverksamheten i MTR omsatte ca 240 miljoner kronor.

text: Saga Rail är ett svenskt privatägt företag. Saga Rail inledde den 23 februari 2018 kommersiell tågtrafik mellan Stockholm och Linköping, med uppehåll i Norrköping och Nyköping. Trafiken utfördes på fredagar och söndagar med ett tåg i varje riktning och trafikdag. Produkten var ett lågpriserbjudande riktat mot privatresemarknaden. Saga Rail ställde in sin trafik fr.o.m. den 15 juni 2018.

text: Konkurrensverkets utredning Konkurrensverkets utredning har varit inriktad på att bedöma betydelsen av tillträde till SJ:s onlinekanaler för möjligheten att träda in och konkurrera på den kommersiella tågmarknaden för persontrafik. För att göra detta har Konkurrensverket bl.a. utrett marknadsförhållanden vad avser tågtrafik, förutsättningarna för försäljning av kommersiella tågbiljetter, hur denna försäljning går till och vilka alternativ som finns till SJ:s onlinekanaler. Vidare har de överväganden som ligger till grund för SJ:s val av trafikoperatörer som får sälja sina biljetter via SJ:s onlinekanaler utretts.

text: Under utredningen har Konkurrensverket ålagt SJ och MTR att bl.a. tillhandahålla statistik över tågtrafik, intäkter och kostnader. SJ har ålagts att inkomma med de avtal som reglerar försäljningen via SJ:s kanaler av övriga kommersiella tågoperatörers biljetter. SJ har vidare ålagts att redogöra för sina överväganden kring vilka företag som får möjlighet att sälja sina biljetter via SJ:s onlinekanaler och på vilka skäl SJ grundat sina beslut att inte sälja MTR:s och Saga Rails biljetter genom sina onlinekanaler. Konkurrensverket har även inhämtat skriftlig information och data från flygbolag och övriga tågoperatörer samt träffat företrädare för branschen.

text: I utredningen har bl.a. följande framkommit.

text: Den 1 oktober 2010 öppnades persontrafik på järnväg helt för konkurrens i Sverige. Detta var det sista steget i en omregleringsprocess som inleddes 2007. Målet med marknadsöppningen var att öka tågtrafikens attraktionskraft genom att skapa ett mer tillgängligt, effektivt och miljövänligt utbud. Avsikten var att marknadsöppningen skulle bidra till detta på två sätt: dels genom nya trafikförbindelser, dels genom att redan etablerad trafik konkurrensutsattes.

text: SJ bedriver, i likhet med övriga kommersiella tågoperatörer, tågtrafik på linjer som företaget bedömer som lönsamma. Andra kommersiella tågoperatörer är MTR, Saga Rail (våren 2018), Snälltåget, Blå Tåget, Tågab och A-Train AB (Arlanda Express). Om de kommersiella tågoperatörna p.g.a. bristande lönsamhet eller av andra skäl bestämmer sig för att lägga ner etablerad trafik på en viss

text: sträcka är det upp till Trafikverket och i sista hand regeringen att besluta om att i stället upphandla denna trafik om den bedöms transportpolitiskt motiverad.

text: Inom den kommersiella persontågtrafiken i Sverige stod SJ för ca 80 procent av omsättningen under 2018 medan den näst största aktören A-Train, som driver Arlanda Express, stod för ca 12 procent. Övriga aktörer delade på resterande 8 procent.

text: Vad gäller de sträckor som berörs i de aktuella ärendena, så har MTR lyckats ta viss marknad på sträckan Stockholm–Göteborg medan Saga Rails verksamhet – under den tid den pågick – var av mycket blygsam omfattning.

text: Eftersom de kommersiella tågoperatörerna erbjuder tågresor på enskilda sträckor verkar inte samtliga operatörer i direkt konkurrens med varandra. På sträckan Stockholm–Göteborg bedriver Blå Tåget, MTR och SJ kommersiell trafik och på sträckan Stockholm–Malmö bedriver endast Snälltåget och SJ kommersiell trafik. Det förekommer även regional (upphandlad) tågtrafik på hela eller delar av de sträckor som trafikeras av kommersiell tågtrafik.

text: En allt större andel av biljettförsäljningen sker via digitala försäljningskanaler. I Konkurrensverkets utredning har det framkommit att försäljningen i fysiska kanaler i dag sker i mycket begränsad utsträckning.

text: Biljetter till SJ:s resor säljs huvudsakligen i SJ:s onlinekanaler. SJ:s onlinekanaler svarar för den absoluta majoriteten av sålda kommersiella tågbiljetter i Sverige. Merparten av de biljetter som finns att köpa i SJ:s onlinekanaler utgörs av SJ:s egna biljetter. Mot uttagande av en avgift, som betalas av biljettköparen, tillhandahåller SJ dock även andra trafikoperatörers biljetter i sina onlinekanaler. De trafikoperatörer som har fått möjlighet att sälja sina biljetter via SJ:s onlinekanaler är bl.a. kommersiella tågoperatörer, regionala trafikoperatörer och vissa bussbolag. Exempel på kommersiella tågoperatörer som har fått möjlighet att sälja biljetter via SJ:s onlinekanaler är Transdev AB (Snälltåget), Skandinaviska Jernbanor AB (Blå Tåget) och Tågåkeriet i Bergslagen AB (Tågab).

text: SJ:s digitala försäljningskanaler var väletablerade och marknadsledande inom onlineförsäljning av tågbiljetter redan före omregleringen. SJ tillhandahöll även andra trafikoperatörers biljetter redan före omregleringen.

text: SJ upplåter sina försäljningskanaler endast till trafikoperatörer som SJ anser kompletterar och främjar SJ:s försäljning av egna biljetter. De kommersiella persontågoperatörer som Konkurrensverket inhämtat information från och som har fått tillträde till SJ:s onlinekanaler säljer den absoluta merparten av sina biljetter genom dessa.

text: Om någon av de tågoperatörer vars biljetter säljs genom SJ:s onlinekanaler ändrar sitt utbud gör SJ en ny bedömning av om operatörens biljetter fortsatt ska säljas via SJ:s onlinekanaler. SJ har således möjlighet att sluta ge tillträde till sina försäljningskanaler till tågoperatörer som ändrar sitt trafikutbud för att i större utsträckning konkurrera med SJ.

text: SJ har i sin utvärdering av MTR:s och Saga Rails verksamheter kommit fram till att dessa inte kompletterar eller främjar SJ:s eget utbud varför företagen nekats att sälja sina biljetter via SJ:s onlinekanaler. MTR säljer sina biljetter för tågresor mellan Stockholm och Göteborg i huvudsak genom en egen hemsida och app. Även Saga Rail sålde merparten av sina biljetter genom egen hemsida.

text: Det finns således andra kanaler för persontågbokning än SJ:s onlinekanaler, såsom de övriga tågoperatörernas egna bokningssidor och fristående reseplanerartjänster. Det finns inga tekniska hinder att starta bokningssidor eller reseplanerartjänster. Det finns företag som tillhandahåller bokningssystem, vilka används av både tågoperatörer och resebyråer.

text: När omregleringen av persontågtrafiken genomfördes fanns det en ambition att underlätta framväxten av gemensamma biljettsystem. Samtrafiken i Sverige AB (Samtrafiken), som ägs av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna samt merparten av de kommersiella trafikoperatörerna, har av regeringen getts en samordnande och koordinerande roll för att skapa ett sammanhängande system för att kunna sälja biljetter som kombinerar resor med flera operatörer. Kollektivtrafikföretag är enlig lagen (

text: ) om kollektivtrafik skyldiga att lämna information om trafikutbud till ett gemensamt system för trafikinformation. Samtrafiken samlar in och sammanställer denna data på uppdrag av Transportstyrelsen. För att det ska vara möjligt för en operatör att tillhandahålla andra operatörers biljetter krävs dock avtal antingen genom Samtrafiken eller i vissa fall (vilket t.ex. är fallet med SJ) direkt med dessa andra trafikoperatörer. Lagen om kollektivtrafik kräver endast att information om trafikutbud delas, inte prisuppgifter och annat som krävs för att en bokningskanal faktiskt ska kunna tillhandahålla trafikoperatörens resor. Om en trafikoperatör vill kunna erbjuda SJ:s resor i sina försäljningskanaler, måste operatören således ingå ett avtal med SJ om detta.

text: Samtrafikens bokningssida Resrobot visar och möjliggör försäljning av i stort sett samtliga kollektiva transportmedel, flyg undantaget. Andra exempel på reseplanerartjänster är Omio.se, Tågbokningen.se och Citycity.se.

text: Tågbokningen.se har en reseplanerartjänst för tågtrafiken i Sverige och bedriver även försäljning av biljetter för längre resor utanför Sveriges gränser. Citycity.se bedriver försäljning av biljetter på bland annat sträckan Stockholm–Göteborg och på dess hemsida återfinns buss-, flyg- och tågoperatörers resor. SJ har dock valt att inte medge försäljning av sina biljetter via CityCitys hemsida.

text: De alternativ till SJ:s onlinekanaler som för närvarande finns på marknaden svarar för en mycket liten andel av biljettförsäljningen avseende kommersiell tågtrafik. Detta gäller även Samtrafikens Resrobot. Genom att teckna partneravtal med Samtrafiken ges möjlighet att sälja genom Resrobot. Att ingå i Resrobots utbud är frivilligt. Trots att Resrobots utbud omfattar samtliga kommersiella persontågoperatörer (inklusive SJ) är dess försäljning marginell då Resrobot inte marknadsförs. Många av företagen är verksamma endast på enstaka tåglinjer eller regioner vilket minskar intresset av att investera i marknadsföring av en gemensam rikstäckande försäljningskanal. Inte heller SJ har något intresse av att marknadsföra Resrobot i egenskap av konkurrerande försäljningskanal.

text: Medan övriga kommersiella persontågoperatörer trafikerar enstaka sträckor trafikerar SJ järnväg i en riksomfattande skala. SJ:s tågtrafik knyter samman det nationella tågtrafiksystemet, som i övrigt till stor del består av lokal och regional trafik, trafikerad av regionala kollektivtrafikmyndigheter enligt lagen om kollektivtrafik. SJ:s tågnätverk är därför viktigt att ha med i en försäljningskanal som ska fungera som en reseplanerartjänst.

text: Skäl för beslutet

text: Missbruk av dominerande ställning

text: Enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL och

text: artikel 102 i EUF-fördraget

text: är missbruk av dominerande ställning förbjudet. För att kunna fastställa att ett agerande omfattas av förbudet krävs först att det kan fastställas att det företag vars agerande ifrågasätts har en dominerande ställning och därefter att agerandet kan anses utgöra ett missbruk.

text: För att kunna göra en bedömning av om ett företag har en dominerande ställning och om det föreligger ett missbruk är det nödvändigt att definiera relevanta produktmarknader och geografiska marknader.

text: Enligt MTR kan två relevanta produktmarknader definieras: en uppströmsmarknad för onlineförsäljning/förmedling av fjärrtågsbiljetter och en

text: nedströmsmarknad för fjärrtågtrafik. Enligt MTR är båda dessa relevanta marknader i geografiskt hänseende nationella.

text: De relevanta geografiska marknaderna nedströms är, enligt SJ, inte nationella eftersom resenärer åker mellan geografiska orter. Tågoperatörer konkurrerar med andra trafikslag såsom flyg, buss och bil. Priskänsliga resenärer väljer mellan tåg, buss och bil medan affärsresenärer väljer mellan tåg och flyg.

text: MTR bedriver tågtrafik med snabbtåg mellan Stockholm och Göteborg medan Saga Rail var verksamt mellan Stockholm och Linköping med enklare tåg inriktade på priskänsliga resenärer. De snävast tänkbara marknaderna i de aktuella ärendena kan utgöras av kommersiell snabbtågstrafik mellan Stockholm och Göteborg respektive kommersiell persontågtrafik mellan Stockholm och Linköping.

text: Frågan i ärendena är om dessa marknader ska utvidgas till att omfatta även andra typer av tåg och/eller andra trafikslag. Utbytbarheten mellan trafikslag ser sannolikt olika ut för varje sträcka som utreds. På respektive sträcka konkurrerar tågoperatörer med andra tågoperatörer och i varierande grad även med flyg, buss och bil. En utredning av relevant marknad i respektive ärende skulle kräva att konkurrensförhållandena på respektive sträcka analyseras vidare.

text: Konkurrensverket har mot bakgrund av att ärendena skrivs av inte gjort någon slutlig avgränsning av de relevanta marknaderna. Konkurrensverket har inte heller gjort någon slutlig bedömning av SJ:s ställning på dessa marknader. SJ bedöms dock vid varje rimlig marknadsavgränsning i de bägge ärendena ha en stark ställning.

text: Ärendena gäller SJ:s nekande att tillhandahålla sina onlinekanaler för försäljning av MTR:s respektive Saga Rails biljetter. MTR och Saga Rail har uppgett att det inte är möjligt att effektivt bedriva verksamhet på tågmarknaden i konkurrens med SJ utan tillgång till SJ:s onlinekanaler.

text: Den rättsliga utgångspunkten är att företag har rätt att fritt välja handelspartner och disponera över sina tillgångar. Under vissa förutsättningar kan emellertid ett dominerande företags vägran att träffa avtal med en annan aktör utgöra ett förfarande som strider mot förbudet i

text: 2 kap. 7 §

text: KL och artikel 102 i EUFfördraget.

text: Varken MTR eller Saga Rail har någon avtalsrelation med SJ avseende SJ:s onlinekanaler. När det gäller leveransvägran i nya avtalsförhållanden har EU-domstolen i en vägledande dom uppställt tre kriterier som måste vara uppfyllda för att ålägga ett dominerande företag en leveransplikt (de s.k. Bronnerkriterierna) : vägran är av beskaffenhet att eliminera all konkurrens på nedströmsmarknaden från företaget som efterfrågar nyttigheten, vägran är inte objektivt berättigad, och nyttigheten i sig är oundgänglig (nödvändig) för att den som efterfrågar den ska kunna bedriva sin verksamhet, på så sätt att det inte finns något faktiskt eller potentiellt alternativ till nyttigheten.

text: När det dominerande företagets ställning har växt fram under skydd av ett tidigare lagstadgat monopol kan det finnas skäl att beakta denna omständighet vid bedömning av frågan om leveransvägran utgör ett missbruk.

text: Eftersom Konkurrensverket inte kommer att utreda de påstådda konkurrensproblemen ytterligare har verket inte gjort någon slutlig bedömning av om SJ:s vägran att medge tillträde till sina onlinekanaler uppfyller kriterierna för att utgöra ett missbruk av dominerande ställning genom leveransvägran.

text: Konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet

text: Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL får en offentlig aktör förbjudas att i en verksamhet av kommersiell eller ekonomisk natur tillämpa ett visst förfarande om det snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens. Förbud får också meddelas om förfarandet hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas när det gäller förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt.

text: Bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL omfattar även ett förfarande som tillämpas eller verksamhet som drivs i en annan juridisk person som staten, ett landsting eller en kommun har ett dominerande inflytande över, vilket följer av

text: 3 kap. 28 §

text: KL.

text: Dominerande inflytande kan uppstå genom bl.a. ägarskap. SJ AB ägs till 100 procent av den svenska staten. SJ är i egenskap av ett offentligt ägt bolag en sådan aktör som avses i bestämmelsen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet.

text: För att en verksamhet ska omfattas av bestämmelsen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet krävs att den omfattas av företagsbegreppet i

text: 1 kap. 5 §

text: KL. Av bestämmelsen följer att en verksamhet omfattas av företagsbegreppet om den är av ekonomisk eller kommersiell natur.

text: De delar i SJ:s verksamhet som är av relevans för föreliggande ärenden består av SJ:s kommersiella persontågtrafik och SJ:s upplåtelse av sina försäljningskanaler mot ersättning.

text: Vid bedömningen av en konkurrensbegränsning enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL är det effekterna på konkurrensen på den relevanta marknaden som ska bedömas. På liknande sätt som vid en missbruksbedömning avgränsas dels produktmarknaden, dels den geografiska marknaden.

text: Konkurrensverket gör samma överväganden avseende relevant marknad för effektbedömning här som i avgränsningen avseende nedströmsmarknaden vid missbruk av dominerande ställning ovan. Konkurrensverket har dock inte gjort någon slutlig bedömning av hur de relevanta marknaderna ska avgränsas vid en tillämpning av bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: En offentlig säljverksamhet bör prövas med utgångspunkt i beteendets långsiktiga verkningar på förutsättningarna för en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden. De konkurrenssnedvridande eller konkurrenshämmande effekterna bör vidare vara av någon betydelse för att ett förbud ska kunna komma i fråga.

text: Konkurrensverket har inte slutligt tagit ställning till om SJ:s vägran att låta MTR och Saga Rail sälja sina biljetter genom SJ:s onlinekanaler snedvrider och/eller hämmar konkurrensen eller om den är ägnad att snedvrida och/eller hämma konkurrensen.

text: Konkurrensproblem avseende försäljning av biljetter för kommersiell persontågtrafik Konkurrensverket har under utredningen av MTR:s och Saga Rails klagomål konstaterat att dessa två företags uppgivna problem med att expandera respektive inträda på marknaden för kommersiell persontågtrafik, som en följd av SJ:s nekande, utgör en del av ett större marknadsproblem.

text: Förhållandena vad gäller biljettbokning inom kommersiell persontågtrafik riskerar att generellt minska konkurrenstrycket på den kommersiella

text: persontågtrafiken. SJ svarar för en stor del av den kommersiella persontågtrafiken och för en ännu större andel av biljettförsäljningen varför det är viktigt för kommersiella tågaktörer att få sälja sina biljetter via SJ:s onlinekanaler. Behovet av att finnas i SJ:s onlinekanaler leder till att övriga kommersiella tågoperatörer som fått möjlighet att sälja sina biljetter via SJ:s onlinekanaler får begränsade incitament att expandera och/eller förbättra sitt erbjudande till konsument. Det beror på att de vid ett förändrat utbud riskerar att utestängas från försäljning genom SJ:s onlinekanaler med hänvisning till att deras förändrade utbud förflyttat dem från att komplettera och främja SJ:s egen försäljning till att utgöra en konkurrent. Ett företag som vill få sina biljetter sålda genom SJ:s onlinekanaler kan därför inte konkurrera fullt ut med SJ.

text: SJ har även möjlighet att välja att inte samarbeta med andra bokningssidor/hemsidor och initiativ till alternativa reseplanerartjänster/bokningskanaler. SJ kan därmed försvåra för alternativa bokningskanaler att växa sig större genom att omöjliggöra för dessa att sälja enskilda eller kombinerade SJ-resor.

text: Mot bakgrund av SJ:s starka ställning på tågmarknaden i kombination med dess position som den centrala försäljningskanalen för tågbiljetter kan det således ifrågasättas om det utan åtgärder kan etableras bokningsplattformar på marknaden som utgör ett effektivt konkurrenstryck mot SJ:s onlinekanaler och främjar inträde och/eller expansion på tågmarknaden, ens på längre sikt.

text: Konkurrensverket har ett ansvar att använda sina resurser så effektivt som möjligt och väger därför förväntad resursåtgång mot nyttan av ett ingripande. Vid denna bedömning beaktas särskilt om det t.ex. finns förutsättningar att med hjälp av konkurrensreglerna effektivt ingripa mot problemet. Konkurrensverket anser inte att ett ingripande med stöd av

text: konkurrenslagen

text: är den mest effektiva åtgärden i föreliggande ärenden. Skälen till detta är följande.

text: SJ:s försäljningskanaler är inte konkurrensneutrala. SJ:s hemsida är utformad för att främst marknadsföra SJ:s produkter, bl.a. genom lojalitetsprogram och övriga erbjudanden, varför övriga kommersiella tågoperatörer inte exponeras och marknadsförs på samma sätt. Varumärkeskännedom är en viktig faktor för att bygga lojalitet hos resenärerna och för att kunna konkurrera effektivt. Om samtliga kommersiella tågoperatörers biljetter huvudsakligen skulle säljas via SJ:s onlinekanaler finns det därför en påtaglig risk att nuvarande marknadsstruktur skulle cementeras och SJ skulle ha möjlighet att i hög grad påverka sina konkurrenters villkor. Utöver detta riskerar försäljning av övriga tågoperatörers biljetter via SJ:s onlinekanaler att hämma innovation och utveckling av konkurrerande företags hemsidor, då det blir mindre viktigt att utveckla och förbättra de egna försäljningskanalerna.

text: Konkurrensverket har även kommit till slutsatsen att de identifierade konkurrensproblemen berör hela den svenska kommersiella persontågmarknaden och inte enbart de sträckor som berörs av MTR:s och Saga Rails klagomål.

text: Även om MTR och Saga Rail skulle beredas tillträde till SJ:s onlinekanaler genom ett åläggande enligt

text: 3 kap. 1 §

text: KL eller talan i domstol så skulle detta alltså riskera att i otillräcklig grad undanröja SJ:s konkurrensfördelar och inte vara tillräckligt för att uppnå välfungerande konkurrens på marknaden för kommersiell persontågtrafik. Konkurrensverket anser därför inte att ett ingripande med stöd av

text: konkurrenslagen

text: för att bereda MTR och Saga Rail tillträde till SJ:s onlinekanaler i tillräcklig grad skulle lösa de observerade problemen i form av hinder för inträde och expansion på marknaden för kommersiell persontågtrafik. Påvisade konkurrensproblem skulle kunna åtgärdas mer effektivt t.ex. genom reglering av hur tågbiljetter säljs. Konkurrensverket har i en skrivelse till regeringen beskrivit observerade problem och föreslagit att en utredning i syfte att rätta till problemen genomförs.

text: Med hänsyn till ovanstående kommer Konkurrensverket inte att prioritera vidare utredning av ärendena. Konkurrensverket skriver därför av ärendena från vidare handläggning.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare och att inte meddela åläggande enligt

text: 3 kap. 1 §

text: KL eller väcka talan om förbud enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL innebär inte ett ställningstagande till om det förfarande som klagomålen gäller strider mot förbudet mot missbruk av en dominerande ställning eller om förbud kan meddelas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Särskild talan/Subsidiär talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare och att inte meddela åläggande enligt

text: 3 kap. 1 §

text: KL eller väcka talan om förbud enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av förfarandet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt 3 kap. 2 § eller 3 kap. 32 § andra stycket KL.

text: Såväl särskild talan enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL som subsidiär talan enligt

text: 3 kap. 32 § andra stycket

text: KL väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Kopia till: MTR Express (Sverige) AB Saga Rail AB SJ AB Infrastrukturdepartementet

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

type: avgorande


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: Atria Sverige AB, Guldfågeln AB, Kronfågel AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Detalj- och dagligvaruhandel

title: Kycklingprodukter

sammanfattning: Här kan du ta del av ärende dnr 380/2024 – misstänkt samordning av priser på kycklingprodukter.

text: Vad ärendet rör

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – samordning av priser på kycklingprodukter.

text: Varför ärendet prioriteras

text: En misstanke om samordning av priser mellan konkurrenter på en viktig konsumentmarknad, vilket kan utgöra en allvarlig överträdelse av

text: konkurrenslagens

text: förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2024-09-20 (Dnr 380/2024)

text: Inom ramen för Konkurrensverkets genomlysning av livsmedelsbranschen under 2023–2024 inhämtade vi bland annat prisdata för vissa varukategorier. En av dessa kategorier var kycklingprodukter. Kycklingprodukterna såldes av Atria Sverige AB, Guldfågeln AB, samt Kronfågel AB till dagligvaruaktörernas fullsortimentsgrossister, det vill säga till Ica Sverige AB, Dagab Inköp & Logistik AB, Coop Sverige AB och Lidl Sverige KB. Den prisdata vi fick in indikerade att de tre kycklingproducenternas prisförändringar för färsk svensk kyckling till grossisterna i stor utsträckning sammanfallit, gällande såväl tidpunkter som nivåer, under den analyserade tvåårsperioden.

text: Mot bakgrund av detta mönster vid prisförändringar inledde Konkurrensverket en utredning avseende misstänkt samordning mellan producenterna.

text: Konkurrensverkets utredning har inte gett stöd för att det skulle ha förekommit kommunikation mellan företagen i syfte att samordna prisändringar. Därför avslutar Konkurrensverket utredningen utan att ta ställning till om någon överträdelse av konkurrensreglerna skett eller inte.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut, dnr 380/2024

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – kycklingprodukter

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utredningen avseende Atria Sweden AB, 556057–9624, Guldfågeln AB, 556134–2964, och Kronfågel AB, 556145–4223, i ärende med dnr 380/2024 rörande en misstänkt överträdelse av förbudet i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 101 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF-fördraget.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket har i ljuset av de ökande livsmedelspriserna under 2022 och 2023 och inom ramen för ett regeringsuppdrag genomfört en genomlysning av livsmedelsbranschen under 2023–2024. Inom ramen för genomlysningen har Konkurrensverket inhämtat bland annat prisdata för vissa kategorier av varor, varav kycklingprodukter har varit en. Produkterna ifråga såldes av Atria Sverige AB (Atria), Guldfågeln AB (Guldfågeln), samt Kronfågel AB (Kronfågel) till dagligvaruaktörernas fullsortimentsgrossister,

text: det vill säga ICA Sverige AB (ICA), Dagab Inköp & Logistik AB (Dagab), Coop Sverige AB (Coop) och Lidl Sverige KB (Lidl). Prisdatan indikerade att de tre kycklingproducenternas prisförändringar avseende färsk svensk kyckling till grossisterna i stor utsträckning sammanfallit, gällande såväl tidpunkter som nivåer, under den analyserade tvåårsperioden.

text: 2. Mot bakgrund av detta mönster inledde Konkurrensverket en utredning avseende misstänkt samordning mellan producenterna.

text: Konkurrensverkets utredning i ärendet

text: Misstanken

text: 3. Den huvudsakliga frågan i ärendet har varit om Atria, Guldfågeln och Kronfågel har koordinerat sitt marknadsbeteende genom att avtala eller samordna sig om företagens prissättning av kycklingprodukter gentemot dagligvaruhandeln i Sverige.

text: Utredningsåtgärder

text: 4. Konkurrensverkets utredning har huvudsakligen inriktats på en eventuell prissamordning. Företagen har ålagts att inkomma med eventuell korrespondens sinsemellan avseende de observerade prisändringstillfällena. Utöver detta har företagen ålagts att inkomma med information om priser, kostnader och hur prisförhandlingarna med dagligvaruaktörernas fullsortimentsgrossister har genomförts. I utredningen har dessutom samtal förts med fullsortimentsgrossister i syfte att belysa hur förhandlingar genomförs och att få grossisternas syn på hur det observerade prismönstret kan uppstå.

text: Företagen

text: 5. Atria är verksamt inom produktion och försäljning av kycklingprodukter bland annat till dagligvaruhandeln. Atria säljer kycklingprodukter under varumärket ”Lönneberga” samt levererar och producerar egna märkesvaror (EMV, även kallat private label) åt fullsortimentsgrossister. Företaget ingår i den finska koncernen Atria Oy.

text: 6. Guldfågeln är verksamt inom produktion och försäljning av kycklingprodukter bland annat till dagligvaruhandeln. Guldfågeln säljer kycklingprodukter, kylda och frysta, under varumärket ”Guldfågeln” samt levererar och producerar egna märkesvaror åt fullsortimentsgrossister. Företaget ingår i koncernen Blentagruppen AB. I koncernen ingår andra företag som bedriver produktion av fågelkött, exempelvis Ingelsta Kalkon AB. Även företaget Blenta AB ingår i samma koncern och bedriver kläckeriverksamhet.

text: 7. Kronfågel är verksamt inom produktion och försäljning av kycklingprodukter bland annat till dagligvaruhandeln. Kronfågel säljer kycklingprodukter, kylda och frysta, under varumärket ”Kronfågel” samt levererar och producerar egna märkesvaror åt fullsortimentsgrossister. Företaget ingår i koncernen Scandi Standard AB. Även företaget Swehatch AB ingår i samma koncern och bedriver kläckeriverksamhet.

text: Marknaden

text: 8. Den svenska marknaden för kycklingprodukter är relativt högt koncentrerad. Vad gäller färsk kyckling som är kläckt och uppfödd i Sverige står Atria, Guldfågeln och Kronfågel för en mycket stor andel av fullsortimentsgrossisternas inköp och dagligvaruaktörernas utbud.

text: 9. De flesta aktörerna i primär- och producentledet är medlemmar i branschorganisationen Svensk Fågel. Organisationen samlar slakteriföretag, uppfödare, avelsföretag samt foderföretag. De tre största slakteriföretagen för fågel i Sverige är Atria, Guldfågeln och Kronfågel.

text: 10. Den viktigaste komponenten i produktionen av kycklingprodukter, förutom kycklingarna själva, är det foder som kycklingarna äter. Foderkvoten, det vill säga sambandet mellan en kycklings viktmässiga tillväxt och dess foderkonsumtion, är tämligen konstant och hög i förhållande till andra köttprodukter. Det finns enbart ett fåtal leverantörer av foder i Sverige, med främst tre företag som levererar till uppfödare. Foderpriset bestäms i hög utsträckning av tillgång och efterfrågan på spannmål på världsmarknaden.

text: 11. Slakteriföretagen levererar till flera olika typer av kunder som styck- och charkföretag, restauranger och restauranggrossister, offentliga kunder, samt dagligvaruaktörers grossister. Dessa sistnämnda utgör slakteriföretagens främsta kunder. ICA, Axfood, Coop och Lidl står i dagsläget för drygt 94 procent av försäljningen i butiksledet.

text: Förfarandet

text: 12. Det förfarande som har utretts är företagens aviserade prisändringar avseende färska kycklingprodukter gentemot dagligvaruaktörernas fullsortimentsgrossister, vid ett antal observerade tillfällen under 2021–2022. Omständigheterna kring hur dessa prisändringar har förhandlats mellan företagen och dess kunder har undersökts.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Rättslig reglering

text: 13. Förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: gäller avtal och samordnade förfaranden mellan företag som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 14. Utgångspunkten i konkurrensreglerna är att företag ska agera självständigt på marknaden. Detta är av särskild vikt på marknader som kännetecknas av en hög grad av marknadskoncentration.

text: 15. Konkurrensverket har utrett om företagen har överträtt förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete genom att avtala eller samordna sig om prisändringar för kylda kycklingprodukter eller genom att utbyta strategisk information om prisändringar gentemot dagligvaruaktörerna.

text: 16. Materialet som har inhämtats inom ramen för utredningen har inte gett stöd för att det skulle ha förekommit kommunikation mellan företagen i syfte att samordna prisändringar.

text: 17. Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket inte skäl att fortsätta att utreda om företagen deltagit i ett förfarande som strider mot

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: . Konkurrensverkets beslut att avsluta utredningen innebär dock inte ett ställningstagande till om någon överträdelse av konkurrensreglerna skett eller inte.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Johan Sahl. Föredragande har varit sakkunnige Ulf Bengtsson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Anvisning om annan möjlighet till prövning

text: Konkurrensverkets beslut att inte fortsätta utredningen kan enligt

text: 7 kap. 1 §

text: KL inte överklagas. Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Global Touring i Borås AB

title: Agentsystem busstransporter

text: Er skrivelse avseende samarbetsavtal med Stena Line

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 26 april 1999 klagat på Stena Lines affärsvillkor och att Ni inte fått teckna samarbetsavtal med Stena Line. Konkurrensverket har med anledning av Er skrivelse inhämtat viss information från Stena Line.

text: Konkurrensverket har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpning av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL och vilken betydelse påtalade förhållanden har för samhällsekonomin och konsumenterna.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns det för närvarande inte tillräckliga skäl för att närmare granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall. Det som framförts kommer dock att beaktas i verkets löpande uppföljning och bevakning av konkurrensförhållandena inom berörda områden.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Barbro Forsberg. Föredragande har varit avdelningsrådet Sören Dahlén.

text: Barbro Forsberg

text: Sören Dahlén

text: Kopia till:

text: Stena Line AB

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Rydbergs Affärsjuridiska AB

title: Samverkan vid val av ombud - försäkringsbolagen

text: Er skrivelse angående ifrågasatt samverkan mellan försäkringsbolag

text: Ni har i en skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 4 april 2000 ifrågasatt att försäkringsbolagen samverkar vid val av juridiskt ombud för bolagen och vilket arvode som skall bestämmas vid tvist mellan bolagen och ett ombud om arvodesnivå. Ni menar att bolagen i detta fall har en olovlig kartell.

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Lagen innehåller två generella förbud, ett mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (

text: 6 §

text: ) och ett mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: Det konkurrensbegränsande förfarande Ni tar upp skulle i praktiken innebära att försäkringsbolagen har en form av inköpssamverkan på det aktuella området. Samarbete mellan företag om inköp av varor och tjänster beträffande bl.a. val av leverantör och prissättning kan prövas enligt

text: konkurrenslagen

text: . En inköpssamordning kan vara i strid med KL om samarbetet omfattar en stor eller dominerande andel av omsättningen på den relevanta produktmarknaden och marknadskoncentrationen på säljarsidan är låg. I detta fall finns risk att köparna påtvingar säljare oskäliga avtalsvillkor. Konkurrensverket har prövat ett stort antal fall av inköpssamverkan sedan KL trädde i kraft. I endast ett begränsat antal fall har samverkan mellan företag om köp av varor och tjänster bedömts strida mot lagen.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse därvid är bl.a. om det påtalade har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt granska de förhållanden som påtalas i Er skrivelse och några ytterligare åtgärder kommer inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Prishöjning - internetanslutning

text: Er skrivelse om avgiftshöjning internetanslutning

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 6 april 2001 anfört ifrågasatt den höjning av månadsavgiften för internetanslutning som Com hem genomfört.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Det är av största intresse för verket att få information om förhållanden som rör konkurrens- och prissättningsförhållanden på olika marknader. Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. För att verket skall utreda ett klagomål och pröva det aktuella agerandet med stöd av KL förutsätts normalt att agerandet påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den berörda varu- eller tjänstemarknaden. I Konkurrensverkets uppgifter ingår normalt inte att bedöma om ett pris är skäligt eller ej och i det aktuella fallet gäller också att företagen själva bestämmer berörda priser.

text: Enligt

text: 19 §

text: KL finns ett flertal förfaranden som kan vara missbruk av en dominerande ställning och som är förbjudna enligt lagen. Ett sådant missbruk kan vara att ett dominerande företag påtvingar en kund oskäliga inköps- eller försäljningspriser, s.k. överprissättning. En prövning enligt KL i sådant fall får bl.a. anses omfatta en analys som visar om priset står i rimlig relation till den berörda tjänstens ekonomiska värde. [1] En annan fråga som aktualiseras är fastställande av relevanta marknader. Den senare delen omfattar bl.a. en analys över graden av aktuella tjänsters utbytbarhet i ett kund- eller konsumentperspektiv.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Härutöver vill verket särskilt framhålla följande. När en fastighetsägare väl tecknat kontrakt med en operatör är man som lägenhetsinnehavare i princip hänvisad till denne under avtalets löptid. Från samhällsekonomiska utgångspunkter är det angeläget för konsumenterna och tillika lägenhetsinnehavarna att avtalen tecknas på så kort tid som möjligt för att kunna utnyttja den konkurrens som finns.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: [1] Frågor som rör oskäliga affärsvillkor, konkurrensreglerna och beslut av EG-domstolen utvecklas i

text: Konkurrenslagen

text: - en kommentar (Carlsson m.fl.; s. 246 f.).


motpart: Sjöberg & Thörn AB

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - telefonkataloger

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har anfört att Eniro AB missbrukar sin dominerande ställning genom att ta ut överpriser på katalogtjänsten och genom att skicka ut kataloger till dem som inte vill ha dessa och på så sätt belasta miljön i onödan. Ni har även ifrågasatt om inte Eniros avtal med Telia AB är konkurrensbegränsande.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan dock inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göran Karreskog. Föredragande har varit Anita Kouvatsos.

text: Göran Karreskog Anita Kouvatsos

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


motpart: Bring CityMail Sweden AB

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - sorteringsrabatt avseende stora sändningar av post (även intermistiskt yrkande)

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – Posten AB:s sorteringsrabatt avseende stora sändningar post

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Bakgrund

text: Den 17 juni 2009 inkom Bring Citymail Sweden AB (Bring Citymail) med ett klagomål mot Posten AB (publ) (Posten) avseende missbruk av dominerande ställning. Bring Citymail yrkade att Konkurrensverket skulle ålägga Posten – så även interimistiskt - vid vite om 500 miljoner kronor eller annat belopp som verket fann lämpligt, att inte tillämpa en sorteringsrabatt för stora sändningar post eller sorteringsrabatt med motsvarande verkan.

text: Utgångspunkten i Bring Citymails klagomål och yrkandet om interimistiska åtgärder är att Konkurrensverket, enligt

text: 3 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: har möjlighet att ålägga ett företag att upphöra med överträdelser av förbuden i 2 kap. 1 § eller 7 §. Om det finns särskilda skäl för det, får enligt

text: 3 kap. 3 § konkurrenslagen

text: ett sådant åläggande meddelas för tiden till dess frågan slutligt avgjorts, ett s.k. interimistiskt beslut.

text: Den 9 juli 2009 meddelade Konkurrensverket genom delbeslut att det inte förelåg särskilda skäl enligt

text: 3 kap. 3 § konkurrenslagen

text: för att meddela ett interimistiskt beslut, men beslöt att fortsätta utredningen gällande eventuellt missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: och artikel 102 i EUFfördraget.

text: Ärendet

text: Postens utdelningstjänst når samtliga adressater i Sverige. Posten distribuerar all typ av post; enstaka försändelser, kontorspost och stora sändningar med olika

text: leveransvillkor, dvs. som A- eller B-post. För stora sorterade sändningar post tilllämpar Posten sedan våren 2008 en rabatt för särskild sortering. Initialt var sorteringsrabatten begränsad till adresserad direktreklam. I januari 2009 utökades Posten sorteringsrabatt till att omfatta produkterna; sorterad adresserad direktreklam, sorterad ekonomibrevsändning samt posttidning B, alla med utdelning inom tre dagar. För att en kund till Posten ska erhålla sorteringsrabatten ska kunden försortera och förarbeta sändningen enligt Postens specifika kriterier. Sorteringsrabatten utgår för sändningar som volymmässigt är större än 300 000 försändelser och uppgår till 20 öre per försändelse. Kunden erhåller sorteringsrabatten oavsett hur sändningen fördelas geografiskt och för samtliga försändelser i en sändning.

text: Bring Citymail distribuerar nästan uteslutande stora sändningar post och företagets utdelningsområde täcker drygt hälften av landets adressater. Bring Citymail anser att Postens sorteringsrabatt utgör en otillåten konkurrensavskärmande lojalitetsrabatt som leder till att styckepriset för den till kunden sist sålda kvantiteten av en produkt blir påtagligt lägre än det genomsnittliga styckepriset som kunden får betala till samma leverantör. Postens sorteringsrabatt innebär enligt Bring Citymail att det inte är tillräckligt att Bring Citymail är effektivare än Posten och kan erbjuda ett förmånligare pris i de områden där man konkurrerar med Posten om utdelning. Bring Citymail måste för att vara en intressant handelspartner för kunderna även kompensera kunderna för den uteblivna rabatt som kunderna går miste om från Posten för utdelning i det område där Bring Citymail ej är verksamt. Detta leder till kraftiga utestängningseffekter för vilken det enligt Bring Citymail inte finns någon konkurrensrättslig legitimitet.

text: Posten bestrider att Posten genom sorteringsrabatten eller på annat sätt i sin prissättning av stora sändningar post har handlat i strid med

text: konkurrenslagen

text: . Posten anför att eftersom såväl försortering som förarbete är något som Posten annars måste utföra, besparas Posten kostnader genom att kunden utför arbetet. Dessa kostnadsbesparingar får kunden del av genom sorteringsrabatten.

text: Ärendets handläggning

text: Konkurrensverket har inom ramen för utredningen utfört en rad utredningsåtgärder för att granska och analysera om Postens sorteringsrabatt utgör ett missbruk av dominerande ställning i strid med

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: och

text: artikel 102 i EUF-fördraget

text: . Konkurrensverket har under utredningen haft möten med klaganden och har vid flera tillfällen ställt frågor till såväl Posten som Bring Citymail varefter parterna har fått möjlighet att yttra sig över de inkomna svaren. Verket har även begärt och fått in yttrande från Post- och telestyrelsen.

text: Konkurrensverket har i utredningen av Postens sorteringsrabatt inhämtat, granskat och analyserat uppgifter som Posten redovisat avseende bland annat kunder, sändningsvolymer, geografisk fördelning av sändningsvolymer, Postens priser

text: och produktionskostnader. En utgångspunkt därvid har varit Europeiska kommissionens vägledning om kommissionens prioriteringar vid tillämpningen av artikel 82 EG-fördraget på företags missbruk av dominerande ställning genom utestängande åtgärder (K[2009] 864 slutlig).

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket får enligt

text: 3 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: ålägga ett företag att upphöra med överträdelser av förbudet om missbruk av dominerande ställning i

text: 2 kap. 7 § samma lag

text: och

text: artikel 102 i EUF-fördraget

text: Av vad som hittills framkommit i ärendet gör Konkurrensverket den sammantagna bedömningen att det inte finns anledning att ytterligare utreda om Postens sorteringsrabatt utgör en överträdelse av konkurrensreglerna. Vidare har Bring Citymail den 18 december 2009 hemställt att Konkurrensverket skyndsamt avslutar ärendet så att Bring Citymail får en möjlighet att utnyttja sin subsidiära talerätt i Marknadsdomstolen.

text: Med beaktande av det som framkommit avslutas utredningen och ärendet avskrivs från vidare handläggning.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte ingripa med stöd av

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av tjf. generaldirektören. Föredragande har varit ekonomen John Söderström.


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: kommerskollegium

title: Tillsyn gällande Kommerskollegium avseende upphandling av språktjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Kommerskollegiums upphandling av språktjänster har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas. ______________________

text: Skälen för beslutet

text: 1. Beslut om vilka upphandlingar som ska utredas närmare inom ramen för Konkurrensverkets upphandlingstillsyn fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Konkurrensverket bedömer att det inte finns skäl att fortsätta utreda om upphandlingen av språktjänster har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: 2. Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om Kommerskollegium har agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av tf enhetschefen Natacha Otte Widgren. Föredragande har varit sakkunniga juristen Hanna Silwer.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Natacha Otte Widgren

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Hur man överklagar

text: Om ni anser att beslutet är felaktigt kan ni överklaga det till domstol genom att skicka ett skriftligt överklagande till Konkurrensverket. Ange i överklagandet vilket beslut ni överklagar och vilken ändring ni begär.

text: Eftersom ni är en part som företräder det allmänna ska överklagandet ha kommit in inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Om överklagandet har kommit in i tid skickar Konkurrensverket det vidare till Förvaltningsrätten i Stockholm. Det är domstolen som tar ställning till om beslutet får överklagas.

text: Konkurrensverkets kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida.

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption, jäv och annat brottsligt eller förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till den eventuella överträdelsen eller behovet av vägledning

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats .


motpart: Orsatåg AB

title: Tilldelning av investeringsmedel - järnvägar

text: Konkurrensekonomiska avdelningen Rickard Börlin 08-700 16 26

text: Orsatåg AB

text: Box 46

text: 794 21 ORSA

text: Beslut om vissa investeringar på järnvägsområdet

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 4 april 2000 pekat på ett förhållande som kan begränsa konkurrensen på området för godstrafik på järnvägar. Förhållandet gäller att SJ har representanter i länsstyrelsens beredningsgrupp för investeringar som bl.a. rör länsjärnvägar. Ni hävdar att SJ, genom sin roll i beredningsgruppen, styr hur investeringsmedlen används och därmed får en otillbörlig konkurrensfördel. Det aktuella stödet skulle inte ha fördelats efter samhällsekonomiska principer utan enbart kommit projekt som gynnar SJ till del. Enligt Er uppfattning bör Banverket, i stället för SJ, vara företrädare för staten i detta fall.

text: Konkurrensverket har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpning av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: . Konkurrensverket arbetar också för regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens. Detta sker främst genom utredningsrapporter, skrivelser och remissyttranden som i de flesta fall tillställs regeringen. I det konkurrensfrämjande arbetet samarbetar Konkurrensverket med länsstyrelserna.

text: Genom vissa regeländringar infördes konkurrens på området för godstrafik på järnvägar från den 1 juli 1996. Före denna tidpunkt hade SJ ensamrätt att utföra transporterna. Efter regelreformeringen har ett mindre antal tågoperatörer etablerat sig vid sidan av SJ. Den fråga som Ni aktualiserar är inte av konkurrensrättslig natur utan en lämplighetsfråga. Det kan även konstateras att berörda frågor regleras i förordningen om länsplaner för regional transportinfrastruktur (

text: ). Där anges bl.a. vilka myndigheter som skall ingå i beredningsgruppen.

text: Konkurrensverket har i detta ärende kontaktat samtliga länsstyrelser i syfte att främst klarlägga beslutsordning och representationen i den aktuella beredningsgruppen. Därvid har bl.a. framkommit att i flera län är SJ representerad i gruppen som enda tågoperatör.

text: En ordning som innebär att en trafikoperatör deltar i planering och den beslutsprocess som leder fram till vilka investeringar som görs i detta fall ökar risken för att objektiviteten i besluten äventyras. Det är viktigt från konkurrenssynpunkt att beslut på området inte leder till att konkurrensen snedvrids mellan operatörerna såvida inte intresset av en väl fungerande konkurrens bör ge vika för andra samhällsmål.

text: Konkurrensverket har beslutat att inte vidta ytterligare åtgärder i detta ärende utöver att tillställa kopior på Er skrivelse och verkets beslut i ärendet till berörda länsstyrelser för kännedom.

text: Per-Arne Sundbom

text: Rickard Börlin

text: Kopia till Konkurrensrådet


title: Prishöjning - internetanslutning

text: Er skrivelse angående prishöjning internetanslutning

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 8 april 2001 anfört klagomål över den prishöjning till 295 kronor som Com hem genomfört.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Det är av största intresse för verket att få information om förhållanden som rör konkurrens- och prissättningsförhållanden på olika marknader. Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. För att verket skall utreda ett klagomål och pröva det aktuella agerandet med stöd av KL förutsätts normalt att agerandet påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den berörda varu- eller tjänstemarknaden. I Konkurrensverkets uppgifter ingår normalt inte att bedöma om ett pris är skäligt eller ej och i det aktuella fallet gäller också att företagen själva bestämmer berörda priser.

text: Enligt

text: 19 §

text: KL finns ett flertal förfaranden som kan vara missbruk av en dominerande ställning och som är förbjudna enligt lagen. Ett sådant missbruk kan vara att ett dominerande företag påtvingar en kund oskäliga inköps- eller försäljningspriser, s.k. överprissättning. En prövning enligt KL i sådant fall får bl.a. anses omfatta en analys som visar om priset står i rimlig relation till den berörda tjänstens ekonomiska värde. [1] En annan fråga som aktualiseras är fastställande av relevanta marknader. Den senare delen omfattar bl.a. en analys över graden av aktuella tjänsters utbytbarhet i ett kund- eller konsumentperspektiv.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Härutöver vill verket särskilt framhålla följande. När en fastighetsägare väl tecknat kontrakt med en operatör är man som lägenhetsinnehavare i princip hänvisad till denne under avtalets löptid. Från samhällsekonomiska utgångspunkter är det angeläget för konsumenterna och tillika lägenhetsinnehavarna att avtalen tecknas på så kort tid som möjligt för att kunna utnyttja den konkurrens som finns.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

text: [1] Frågor som rör oskäliga affärsvillkor, konkurrensreglerna och beslut av EG-domstolen utvecklas i

text: Konkurrenslagen

text: - en kommentar (Carlsson m.fl.; s. 246 f.).