arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: GB Glace AB

publisher: Konkurrensverket

title: Vertikala prisrekommendationer - produktkartor med förtryckta priser

org: kkv

sammanfattning: GB tillhandahåller produktkartor med förtryckta rekommenderade priser till återförsäljare av GB:s enkelförpackade styckeglass. Konkurrensverket har utrett om GB:s tillhandahållande av sådana produktkartor och tillämpningen av de förtryckta prisern a kan stå i strid med konkurrenslagen. På uppdrag av Konkurrensverket genomfördes en undersökning av GB:s återförsäljares användning av produktkartorna och vilken effekt produktkartorna har på återförsäljarnas prissättning av enkelförpackad styckeglass. Undersökningen visade att GB:s återförsäljare tillämpar de förtryckta priserna i mycket stor utsträckning. Tillhandahållandet av produktkartorna begränsar återförsäljarnas frihet att självständigt bestämma priserna på GB:s produkter. Förfarandet utgör ett avtal i konkurrenslagens mening mellan GB och dess återförsäljare som har till syfte eller som får till resultat att återförsäljningspriserna på enkelförpackad styckeglass upprätthålls på en enhetlig prisnivå. Förfarandet är märkbart konkurrensbegränsande och strider mot förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete. Konkurrensverket har tillställt GB verkets preliminära ställningstagande. GB har, efter att ha tagit del av Konkurrensverkets preliminära bedömning, beslutat att omgående upphöra med förtryckta priser på produktkartor för enkelförpackad styckeglass för år 2001. GB avser inte heller att återuppta användningen av sådana förtryckta priser vid ett senare tillfälle. Mot bakgrund av det finner inte Konkurrensverket skäl att vidta någon åtgärd med stöd av konkurrenslagen.

text: GB Glace AB, org.nr 556017-4939, B ox 30033, 104 25 STOCKHOLM

type: stycke

text: SAKEN

type: rubrik

text: Vertikala prisrekommendationer – produktkartor med förtryckta priser

text: BESLUT

text: Konkurrensverket vidtar inte någon åtgärd med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: ifrågasatt konkurrensbegränsning

text: 1. Konkurrensverket har i tidigare ärenden utrett GB Glace AB:s (GB) agerande på marknaden för enkelförpackad styckeglass. GB har där uppgivit att GB:s återförsäljare förses med produktkartor på vilka det av GB rekommenderade priset på enkelförpackad styckeglass finns förtryckt samt att GB:s intryck är att tillämpningsgraden av de rekommenderade priserna är hög. Konkurrensverket har mot den bakgrunden utrett om GB:s utgivande av vertikala prisrekommendationer i form av produktkartor med förtryckta rekommenderade priser och tillämpningen av dessa priser kan stå i strid med

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. I utredningen har inte ingått någon undersökning av om det förekommit samarbete om priser mellan GB:s återförsäljare.

text: PART

text: 2. GB är ett dotterbolag till Unilever Invest AB som ingår i den internationella Unilever-koncernen. GB tillverkar och marknadsför olika glassprodukter i Sverige. Företaget hade år 1999 en omsättning på nära 1 400 miljoner kronor. GB har sitt huvudkontor i Stockholm och en produktionsanläggning i Flen. GB:s sortiment omfattar omkring 140 produkter av pinnglass, strutar, skopglass, paketglass, tårtor och flerpack. GB har 17 egna distriktskontor som sköter försäljning och distribution i vissa geografiska områden. Dessutom finns 24 fristående GB-grossister som säljer och distribuerar GB:s produkter men inom andra geografiska områden än GB:s distriktskontor. Återförsäljare för GB:s produkter i detaljhandelsledet är huvudsakligen kiosker, restauranger och butiker. GB:s kundregister omfattar drygt 22 000 återförsäljare.

text: BAKGRUND

text: Branschförhållanden

text: 3. Konsumtionen av glass i Sverige uppgick år 1999 till över 110 miljoner liter till ett konsumtionsvärde av ca 4,2 miljarder kronor. På glassmarknaden i Sverige är ett flertal företag verksamma. GB är störst med en marknadsandel på 44 procent år 1999, medan den störste konkurrenten, Triumf Glass AB, samma år hade 15 procent. Hemglass Sverige AB stod för 12 procent av marknaden, Carlhamns Mejeri AB för 11 procent medan övriga aktörer, t.ex. Sia-Glass AB, Åhus Glass AB, Åse Glass AB, Engelholms Glass AB, alla hade en marknadsandel under 10 procent. År 1998 inträdde en ny aktör på glassmarknaden, norska Diplom-Is Sverige HB. GB uppskattar att det finns omkring 23 000 återförsäljningsställen för glass i Sverige.

text: 4. Glass kan delas in i olika kategorier såsom enkelförpackad styckeglass, glassmix för framställning av mjukglass, flerförpackad styckeglass, hushållsglass respektive skopglass (storförpackningar). GB:s marknadsandel på marknaden för enkelförpackad styckeglass uppgick enligt GB till över 70 procent år 1999. Enkelförpackad styckeglass står för över 40 procent av den totala glassförsäljningen i Sverige.

text: Förfarandet

text: 5. Vid försäljning av enkelförpackad styckeglass till återförsäljare tillhandahåller GB som standardrutin produktkartor med förtryckta rekommenderade priser (cirkapriser). Produktkartorna innehåller bilder av de olika styckeglassarna samt ett förtryckt pris vid respektive produkt. På GB:s mest använda produktkarta, benämnd ”Cirkapriser 2000”, anges att ”avvikelser i sortiment och priser kan förekomma”. GB genomför marknadsföringsaktiviteter till handeln i hela landet och förser såväl egna distriktskontor som fristående GB-grossister med produktkartor som sedan återförsäljarna får.

text: Undersökning

text: 6. Temo AB har på uppdrag av Konkurrensverket genomfört en undersökning av GB:s återförsäljares användning av produktkartorna och vilken effekt produktkartorna har på återförsäljarnas prissättning av enkelförpackad styckeglass. Som ram för undersökningen har använts GB:s återförsäljarregister, ur vilket gjorts ett sannolikhetsurval av återförsäljare. De utvalda återförsäljarna intervjuades per telefon av Temo.

text: 7. Av undersökningen framgår att av de återförsäljare som säljer GB:s enkelförpackad styckeglass använder så gott som alla GB:s produktkartor med förtryckta cirkapriser. Andelen återförsäljare som tillämpar GB:s priser är 96 procent och 84 procent tillämpar aldrig andra priser än de rekommenderade.

text: rättslig BEDÖMNING

text: 8. Enligt

text: 6 §

text: KL är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. Vad som i lagen sägs om avtal skall tillämpas också på beslut av en sammanslutning av företag och samordnade förfaranden av företag.

text: Konkurrensbegränsande avtal

text: 9. För att ett förfarande skall vara förbjudet enligt

text: 6 §

text: KL måste det föreligga ett avtal eller samordnat förfarande mellan två eller flera företag. Ett avtal behöver inte ha formen av en formellt bindande muntlig eller skriftlig överenskommelse. Det kan utgöra ett förfarande där ett företag gentemot ett annat frivilligt åtar sig att begränsa sin frihet att agera på marknaden. Avtalets innehåll kan vara uttryckligt eller underförstått genom företagens handlande.

text: 10. Ett samordnat förfarande innebär att två eller flera företag tillämpar ett visst förfarande i samförstånd utan att det föreligger ett avtal. Syftet med ett förbud mot ett samordnat förfarande är att göra KL tillämplig även när företag handlar i samförstånd genom att t.ex. i förväg upplysa varandra om vilken hållning vart och ett av företagen avser att inta, för att därigenom kunna reglera sina egna affärsbeteenden med vetskap om hur den andre kommer att handla.

text: 11. Förbudet i

text: 6 §

text: KL gäller, enligt andra stycket första punkten, särskilt sådana förfaranden som innebär att inköps- eller försäljningspriser eller andra affärsvillkor direkt eller indirekt fastställs. Prisöverenskommelser, direkta såväl som indirekta, innebär till sin natur ett hämmande av konkurrensen, eftersom priset kan sägas vara det viktigaste medlet när det gäller att konkurrera. Konkurrensen kan sägas hindras, begränsas eller snedvridas om ett avtal, beslut eller samordnat förfarande inskränker ett företags möjligheter att agera oberoende av andra företag.

text: 12. En enskild leverantörs rekommendation till återförsäljare att hålla visst pris omfattas inte som sådan av förbudet i

text: 6 §

text: KL. Detta gäller emellertid bara om det inte föreligger ett avtal eller samordnat förfarande mellan återförsäljare och leverantör eller mellan olika återförsäljare i syfte eller med resultat att de rekommenderade priserna upprätthålls. Tecken på att ett avtal eller samordnat förfarande föreligger kan vara hög prisföljsamhet i återförsäljarledet. Risken för konkurrenshämmande verkningar av ett rekommenderat pris är att detta blir ett riktmärke som återförsäljarna väljer att följa. Ju starkare marknadsställning en leverantör har, desto större är risken att ett rekommenderat återförsäljningspris leder till en enhetlig tillämpning av det priset. Återförsäljarna kan nämligen ha svårt att avvika från det pris som en viktig leverantör rekommenderar som försäljningspris. Rekommendationer om ett återförsäljningspris/angivande av cirkapris kan således utgöra en överträdelse av

text: 6 §

text: KL om det leder till en enhetlig prisnivå.

text: 13. GB har under många år tillhandahållit produktkartor med förtryckta priser. De förtryckta priserna är, enligt GB, baserade på vad som ger återförsäljarna en rimlig lönsamhet på försäljningen av enkelförpackad styckeglass. GB har uppgivit att eftersom de flesta återförsäljare tillämpar de av GB rekommenderade priserna och har gjort så i åratal har en norm utvecklats för vad lönsamheten skall vara. GB:s avsikt med att skicka produktkartor till sina återförsäljare är att dessa skall användas i säljfrämjande syfte vid försäljning av GB:s produkter till konsumenterna, till fördel för såväl GB som GB:s återförsäljare. Avsikten är således att produktkartorna skall användas i anslutning till försäljning av glass till konsument hos den enskilde återförsäljaren. Återförsäljaren är i och för sig oförhindrad av GB att ange andra priser än de av GB förtryckta. Det är emellertid förenat med sådan enkelhet och bekvämlighet för återförsäljaren att använda sig av produktkartorna att något incitament att tillämpa andra priser än de förtryckta i praktiken inte föreligger. GB har inte heller kunnat konstatera någon efterfrågan på produktkartor utan priser. Återförsäljarna accepterar att använda produktkartor med förtryckta priser genom att inte efterfråga produktkartor utan priser. Av Temos undersökning och av uppgifter från GB framgår att GB:s återförsäljare också i mycket stor utsträckning följer de förtryckta priserna vid försäljning av enkelförpackad styckeglass till konsument . Återförsäljare har uttryckt att de förtryckta priserna tillämpas av ”alla andra”, att kunderna förväntar sig att de skall tillämpas och att de ger bra marginal. Återförsäljare uppfattar även att avsikten med de förtryckta priserna är att de skall tillämpas.

text: 14. Att GB skickar produktkartor innehållande förtryckta rekommenderade priser som i hög grad accepteras och tillämpas av återförsäljarna utgör en del av den pågående affärsrelationen mellan GB och dess återförsäljare av enkelförpackad styckeglass. Det är således fråga om ett avtal eller ett samordnat förfarande mellan GB och dess återförsäljare av enkelförpackad styckeglass om att tillämpa vissa priser. Avtalskriteriet i

text: 6 §

text: KL är därmed uppfyllt.

text: 15. Eftersom de allra flesta återförsäljare tillämpar de förtryckta priserna och det enligt GB har utvecklats en norm för vad lönsamheten skall vara har GB kunskap om på vilken nivå de rekommenderade priserna skall sättas. Detta talar starkt för att GB:s avsikt är att återförsäljaren skall tillämpa de på produktkartorna förtryckta priserna. GB har också uttryckt att om återförsäljarna skulle fylla i priserna för hand, skulle det i de flesta fall inte se särskilt snyggt ut och förmodligen bli svårare att läsa för konsumenten. Avsikten med att produktkartorna med de förtryckta priserna används måste således vara att en enhetlig nivå på priset för enkelförpackad styckeglass skall upprätthållas. Syftet måste sålunda vara att begränsa eller hindra konkurrensen.

text: 16. GB:s produktkartor med förtryckta priser fungerar i praktiken som en prisbindning, eftersom återförsäljarna måste vidta en aktiv åtgärd för att självständigt bestämma ett eget pris som skiljer sig från GB:s rekommenderade, t.ex. genom att beställa produktkartor utan prisangivelser eller genom att på annat sätt märka ut ett eget pris. Alternativen till att använda GB:s produktkarta i originalutförande medför ett merarbete vilket leder till att återförsäljarens incitament att använda annat än GB:s skyltmaterial begränsas. Det rekommenderade priset får karaktären av ett fast pris. Konkurrensverkets utredning visar också att nästan samtliga återförsäljare tillämpar de förtryckta priserna vilket har medfört att det föreligger en enhetlig prisnivå på enkelförpackad styckeglass och att osäkerheten om andra återförsäljares prissättning har undanröjts. Förfarandet med produktkartorna med förtryckta priser får till effekt att återförsäljarna begränsas i sina möjligheter att självständigt bestämma priset på enkelförpackad styckeglass och leder till att inommärkeskonkurrensen på marknaden för enkelförpackad styckeglass väsentligen begränsas. Det är tillräckligt att ett förfarande indirekt får till resultat att återförsäljaren begränsas i sina möjligheter att självständigt bestämma priset på en produkt för att förfarandet skall omfattas av förbudet i

text: 6 §

text: KL.

text: 17. Försvagad inommärkeskonkurrens kan också medföra att priserna blir högre jämfört med en situation med högre konkurrenstryck. Detta kan indirekt leda till att priskonkurrensen minskar även mellan varumärken, i synnerhet när den begränsade inommärkeskonkurrensen avser produkter från marknadens störste aktör.

text: 18. I de fall vertikala prisrekommendationer används på sätt som ovan angivits är förfarandet konkurrensbegränsande och omfattas därmed av förbudet i

text: 6 §

text: KL.

text: Relevant marknad

text: 19. En relevant produktmarknad omfattar alla varor eller tjänster som på grund av sina egenskaper, sitt pris och den tilltänkta användningen av konsumenterna betraktas som utbytbara. Även utbytbarheten på utbudssidan beaktas när relevant marknad skall definieras. Vid bestämmandet av den relevanta produktmarknaden i detta ärende uppkommer frågan om den skall avgränsas till marknaden för samtliga glassprodukter eller om olika glassprodukter kan anses utgöra olika relevanta produktmarknader.

text: 20. GB har i tidigare ärende hos Konkurrensverket uppgivit att den relevanta geografiska marknaden utgörs av hela Sverige och att marknaderna för enkelförpackad styckeglass, flerpack styckeglass och skopglass utgör olika relevanta produktmarknader.

text: 21. Glass kan delas in i olika kategorier efter hur den tillverkas, marknadsförs eller konsumeras. Flerpack styckeglass och hushållsglass är avsedda att efter inköpet transporteras till och konsumeras i hemmet, medan impulsköpt glass såsom skopglass, mjukglass och enkelförpackad styckeglass i allmänhet köps för att konsumeras vid eller i nära anslutning till inköpsstället. De impulsköpta glassprodukterna skulle därför, ur konsumenternas synvinkel, kunna betraktas som likvärdiga.

text: 22. Konsumenternas preferenser är emellertid inte det enda kriteriet för att avgränsa en relevant produktmarknad. Hänsyn måste även tas till de olika förhållanden som råder för produktion och distribution av de olika typerna av glass. Enkelförpackad styckeglass köps av återförsäljarna i samma form som produkterna säljs vidare till konsumenterna och karaktäriseras av att i hög grad bära varumärken. I fråga om mjukglass tillförs ett värde av detaljhandlaren eftersom denne måste bearbeta glassmixen innan den färdiga produkten kan serveras. Dessutom krävs speciella mjukglassmaskiner för bearbetningen. Även för skopglass gäller att viss bearbetning krävs innan glassen kan säljas och serveras till konsumenten. Det finns således skäl som talar för att de olika kategorierna av impulsköpt glass skall anses utgöra egna relevanta produktmarknader.

text: 23. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilken konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framförallt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren. Med hänsyn till marknadens struktur och att konkurrensförhållandena torde vara likartade i hela landet bör den relevanta geografiska marknaden bestämmas till Sverige.

text: 24. Den relevanta marknaden bör avgränsas till marknaden för enkelförpackad styckeglass i Sverige eller i vart fall till en marknad som inte är större än marknaden för impulsköpt glass i Sverige.

text: Märkbarhet

text: 25. För att ett konkurrensbegränsande avtal skall vara förbjudet enligt 6 § skall det hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på ett märkbart sätt, dvs. ha ekonomiska verkningar av någon betydelse. Vid bedömningen har företagens marknadsandel på den relevanta marknaden betydelse. För avtal som får till resultat att återförsäljningspriser fastställs kan det inte uteslutas att märkbarhetskriteriet är uppfyllt även om de berörda avtalsparternas marknadsandelar är relativt låga.

text: 26. GB hade år 1999 en omsättning på nära 1400 miljoner kronor och en marknadsandel på över 70 procent på marknaden för enkelförpackad styckeglass. Vidare har GB 44 procent av den totala glassmarknaden medan närmaste konkurrent har en marknadsandel på 15 procent. På marknaden för enkelförpackad styckeglass har GB:s närmaste konkurrent Triumf Glass AB en marknadsandel på uppskattningsvis omkring 10 procent. I förhållande till GB är således konkurrenterna små. Enbart GB:s försäljning av enkelförpackad styckeglass utgör över 60 procent av marknaden för impulsköpt glass. GB har således en marknadsandel om åtminstone 60 procent av den relevanta marknaden. Sammantaget gör Konkurrensverket bedömningen att GB har en stark ställning på glassmarknaden som helhet och en särskilt stark ställning på marknaden för enkelförpackad styckeglass och marknaden för impulsköpt glass.

text: 27. Oavsett om relevant produktmarknad skall anses vara marknaden för enkelförpackad styckeglass eller marknaden för impulsköpt glass för omedelbar konsumtion (enkelförpackad styckeglass, skopglass och mjukglass) är märkbarhetskriteriet uppfyllt.

text: GB:s beslut att upphöra med påtalat förfarande

text: 28. GB har, efter att ha tagit del av Konkurrensverkets preliminära bedömning att GB:s förfarande strider mot

text: 6 §

text: KL, beslutat att omgående upphöra med förtryckta priser på produktkartor för enkelförpackad styckeglass för år 2001. GB avser inte heller att återuppta användningen av sådana förtryckta priser vid ett senare tillfälle.

text: Slutsats

text: 29. Mot bakgrund av att GB beslutat att omgående upphöra med förtryckta priser på produktkartor för enkelförpackad styckeglass och att GB inte kommer att återuppta användningen finner inte Konkurrensverket skäl att vidta någon åtgärd med stöd av KL.

text: 30. Konkurrensverket är oförhindrat att ta upp det i ärendet aktuella förfarandet på nytt om förutsättningarna för beslutet skulle ändras.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Morgan Pettersson. I den slutliga handläggningen har också deltagit konkurrensrådet Anita Sundberg och byråchefen Elisabeth Sundlöf.

text: Ann-Christin Nykvist

text: Morgan Pettersson

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

type: avgorande


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Primeur Vin AB

title: Krav på viss förpackningsvolym - vinkartonger

text: Er skrivelse angående kvantitetskrav - förpackningar

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 24 april 2001 påtalat att det krav på köp av en viss mängd kartonger som Er leverantör av förpackningar ställer, förmodligen hindrar Er från att öka omsättningen av Er produkt.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Det står normalt ett företag fritt att självständigt utforma sitt varu- och tjänsteutbud samt leveransvillkor. Däremot får givetvis företagets agerande i sammanhanget inte vara i strid med gällande lagstiftning.

text: Konkurrensverket anser att vad som anförts i Er skrivelse inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i den lagstiftning verket har att tillämpa eller eljest närmare granska de förhållanden som påtalas i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: S:t Eriks ögonsjukhus AB

title: Tillsyn gällande S:t Eriks Ögonsjukhus AB avseende upphandling av bemanningstjänster för vårdpersonal inom hälso- och sjukvård

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; S:t Eriks Ögonsjukhus AB:s agerande vid ingåendet av Region Stockholms otillåtet direktupphandlade ramavtal avseende bemanningstjänster inom hälso- och sjukvården

text: Konkurrensverkets beslut

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning har S:t Eriks Ögonsjukhus AB agerat i strid med lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) genom att inte säkerställa att de grundläggande principerna i

text: 4 kap. 1 §

text: LOU och annonseringsskyldigheten i

text: 10 kap. 1 §

text: LOU efterlevdes vid genomförandet av Region Stockholms tillfällig gemensam upphandling avseende bemanningstjänster inom hälso- och sjukvården (SLL1912) som ägde rum i december 2021.

text: S:t Eriks Ögonsjukhus AB förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: 1. Konkurrensverket har granskat S:t Eriks Ögonsjukhus AB (Sjukhuset) med anledning av myndighetens anslutning till Region Stockholms (Regionen) direktupphandlade ramavtal avseende bemanningstjänster inom hälso- och sjukvården, SLL 1912, som ingicks den 3–7 december 2021 (Ramavtalen).

text: 2. Under utredningen har bland annat följande framkommit. 2016 ingick Regionen ramavtal avseende bemanningstjänster inom hälso- och sjukvården efter en annonserad upphandling (2016 års ramavtal). Avrop från 2016 års ramavtal kunde göras av Regionens förvaltningar, bolag och stiftelser. Avtalen löpte som längst till och med den 30 april 2020.

text: 3. Drygt fyra månader innan 2016 års ramavtal avseende bemanningstjänster skulle löpa ut annonserade Regionen, för bland annat Sjukhusets räkning, en regiongemensam upphandling av ett nytt ramavtal för bemanningstjänster (2019 års upphandling). Upphandlingen överprövades, men ansökan avslogs den 23 april 2020. I slutet av mars 2020 förlängde Regionen 2016 års ramavtal från den 1 maj 2020 till och med den 31 december 2021. Förlängningen skedde genom en direktupphandling på grund av det extraordinära och akuta pandemiläget vid denna tidpunkt.

text: 4. 2019 års upphandling avbröts av Regionen den 22 oktober 2021. Till undvikande av ett avtalslöst tillstånd beslutades att tjänsterna skulle direktupphandlas, vilket bedömdes vara möjligt mot bakgrund av undantagen för synnerlig brådska enligt

text: 6 kap. 15 §

text: LOU och synnerliga skäl enligt

text: 19 kap. 7 § tredje stycket

text: LOU . För att undvika att samtliga avropande myndigheter genomför egna direktupphandlingar beslutade Regionen att genomföra en tillfällig gemensam direktupphandling med stöd av serviceförvaltningen. I enlighet med detta överlät Sjukhuset sin beslutanderätt genom fullmakt till Regionen att genomföra den aktuella direktupphandlingen.

text: 5. Fullmakten inkluderar en rätt för Regionen att fatta beslut om att inleda upphandling, fastställa upphandlingsdokument, fatta tilldelningsbeslut och fatta beslut om eventuellt avbrytande av upphandling. Fullmakten inkluderar även undertecknande av avtal som upphandlas, löpande avtalshantering och beslut om eventuella förändringar och förlängningar. Enligt fullmakten ska fullmaktsgivaren fortlöpande informeras skriftligen om alla beslut som fattas inom ramen för fullmakten.

text: 6. Regionen är ensam avtalspart gentemot leverantörerna i Ramavtalen. Sjukhuset är anslutet till Ramavtalen i egenskap av avropande enhet (enligt Ramavtalens definition). Ramavtalen löpte till och med den 31 december 2022.

text: 7. Det är Sjukhusets underlåtelse att säkerställa att de grundläggande principerna i

text: 4 kap. 1 §

text: LOU och annonseringsskyldigheten i

text: 10 kap. 1 §

text: LOU efterlevdes vid genomförandet av Region Stockholms tillfällig gemensam upphandling avseende bemanningstjänster inom hälso- och sjukvården som ligger till grund för detta tillsynsbeslut.

text: Skäl för beslutet

text: Ramavtalens karaktär och upphandlingens värde

text: 8. Ramavtalen avser sådana tjänster som omfattas av bilaga 2 a till LOU (välfärdstjänster).

text: 9. Enligt huvudregeln i

text: 10 kap. 1 §

text: LOU ska upphandlingar annonseras och alla leverantörer ska få möjlighet att lämna, respektive ansöka om att få lämna anbud.

text: 10. Av

text: 5 kap. 3 §

text: LOU följer att värdet av en upphandling är det totala belopp som, enligt den upphandlande myndighetens uppskattning, ska betalas enligt de varukontrakt, tjänstekontrakt eller byggentreprenadkontrakt som ingår i upphandlingen. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt. Enligt

text: 5 kap. 14 §

text: LOU ska värdet av ett ramavtal uppskattas till det högsta sammanlagda värdet av samtliga kontrakt som planeras inom ramen för Ramavtalens löptid. Upphandlingens värde, som uppskattats till 800 miljoner kronor, överstiger relevant tröskelvärde och borde ha annonserats under förutsättning att inga undantag från annonseringsplikten har varit tillämpliga.

text: Synnerlig brådska och synnerliga skäl

text: 11. Av

text: 6 kap. 15 §

text: LOU framgår att en upphandlande myndighet får använda ett förhandlat förfarande utan föregående annonsering om det, på grund av synnerlig brådska som beror på omständigheter som inte kan tillskrivas och inte har kunnat förutses av myndigheten, är omöjligt att hålla de tidsfrister som gäller vid öppet och selektivt förfarande eller vid förhandlat förfarande med föregående annonsering, och anskaffningen är absolut nödvändig.

text: 12. Det krävs att det föreligger ett orsakssamband mellan brådskan att anskaffa en viss tjänst och den omständighet som läggs till grund för tillämpningen av undantaget. Synnerlig brådska föreligger inte om det finns tid för att genomföra ett påskyndat förfarande.

text: 13. Enligt

text: 19 kap. 7 § tredje stycket

text: LOU får direktupphandling av välfärdstjänster enligt bilaga 2 a vidare användas om det finns synnerliga skäl. I förarbetena framhålls att undantaget främst är avsett för oförutsedda händelser som den upphandlande myndigheten inte kunnat råda över. Att den upphandlande myndigheten råkat i brådska beroende på egen bristande planering grundar inte rätt till direktupphandling.

text: 14. Undantagen från annonseringsskyldigheten ska tolkas restriktivt.

text: 15. Regionen anser att samtliga kumulativa villkor i bestämmelsen om synnerlig brådska enligt

text: 6 kap. 15 §

text: LOU är uppfyllda och att synnerliga skäl enligt

text: 19 kap. 7 § tredje stycket

text: LOU föreligger. Regionen har bland annat hänvisat till Europeiska kommissionens meddelande avseende användning av upphandlingsreglerna i nödsituationen i samband med covid 19-krisen (Kommissionens meddelande) om att antalet covid-19-patienter som behövde läkarvård inte kunde förutses och planeras i förväg och att detta således utgör en oförutsedd händelse för de upphandlande myndigheterna.

text: 16. Kommissionens meddelande utfärdades den 1 april 2020. Vid den tidpunkten ansåg således kommissionen att pandemin var oförutsebar och att orsakssambandet mellan covid-19-pandemin och den synnerligen brådskande situationen att tillgodose de omedelbara behoven hos sjukhus och hälso- och sjukvårdsinstitutioner rimligen inte kunde betvivlas.

text: 17. I förevarande fall ingicks Ramavtalen den 3–7 december 2021, dvs. 19 månader efter utfärdandet av Kommissionens meddelande. Vid denna

text: tidpunkt kan pandemin inte längre betraktas som en oförutsebar händelse. Dessutom brister orsakssambandet mellan pandemin och den påstådda brådskan i att direktupphandla Ramavtalen, i synnerhet eftersom Regionen genom förlängningen av 2016 års ramavtal i mars 2020 skapade ett tidsutrymme om ett år och åtta månader för att kunna utvärdera anbuden och tilldela kontrakt i 2019 års upphandling. I stället för att tilldela kontrakt avbröt Regionen 2019 års upphandling i oktober 2021, vilket föranledde beslutet att direktupphandla Ramavtalen. Enligt Konkurrensverkets bedömning fanns dessutom tillräcklig tid att genomföra ett påskyndat förfarande, vilket innebär att förutsättningarna för synnerlig brådska inte kan föreligga.

text: 18. Vad gäller synnerliga skäl är inte heller det undantaget tillämpligt. Upphandlingens värde överskrider tillämpligt tröskelvärde. Det höga värdet gör att upphandlingen, med stöd av

text: 19 kap. 3 § andra stycket

text: LOU, omfattas av krav på annonsering enligt

text: 10 kap. 1 §

text: LOU. Kravet på annonsering genomför artiklarna 74 och 75 i LOU-direktivet. Möjligheten att göra undantag från annonseringsskyldigheten i dessa fall regleras i artikel 75, som hänvisar till artikel 32 i LOU-direktivet. De undantagsmöjligheter som regleras i artikel 32 motsvarar de möjligheter till undantag som anges i

text: 6 kap.

text: LOU. Möjligheten att direktupphandla vid synnerliga skäl är således ett nationellt undantag som saknar motsvarighet i artikel 32.

text: 19. Konkurrensverket har mot bakgrund av ovan bedömt att Ramavtalen borde ha annonserats enligt

text: 10 kap. 1 §

text: LOU och att det därmed utgör en otillåten direktupphandling. Konkurrensverket har med anledning av det ansökt om upphandlingsskadeavgift mot Regionen. Den 31 maj 2023 fastställde Förvaltningsrätten i Stockholm i sitt avgörande att Regionens direktupphandling var otillåten.

text: Avropande myndigheters ansvar vid tillfällig gemensam upphandling 20. Enligt

text: 4 kap. 1 §

text: LOU ska upphandlande myndigheter bland annat behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt samt genomföra

text: upphandlingar på ett öppet sätt. Skyldigheten att lämna insyn genom att annonsera offentliga upphandlingar regleras i

text: 10 kap. 1 §

text: LOU för kontrakt som omfattas av det direktivstyrda området.

text: 21. Det finns inga bestämmelser i LOU vad gäller sådan tillfällig gemensam upphandling som Regionen genomfört. Att upphandlande myndigheter får genomföra tillfälliga gemensamma upphandlingar följer i stället av artikel 38.1 LOU-direktivet. Av artikel 38.2 i direktivet framgår hur ansvaret kan fördelas utifrån vilken form eller variant som den gemensamma upphandlingen genomförs. Principen som uttrycks genom artikel 38 är att de berörda upphandlande myndigheterna i en sådan upphandling gemensamt ansvarar för att fullgöra skyldigheterna i LOU-direktivet. Det ska uppmärksammas att detta skiljer sig från vad som gäller enligt artikel 37 i LOU-direktivet avseende inköp genom centraliserade inköpsverksamheter och inköpscentraler. Upphandlande myndigheter ska i den situationen i princip kunna förlita sig på att anskaffningar som genomförs av exempelvis inköpscentraler sker i enlighet med lagstiftningen.

text: 22. Enligt förarbetena valde man att inte införa innebörden av artikel 38 i LOU av det skälet att upphandlingsbestämmelserna i övrigt inte hindrar tillfällig gemensam upphandling och att det redan tidigare fanns möjlighet att använda sig av sådana tillfälliga samarbeten. Gemensam upphandling kan genomföras i många olika former och varianter med mer eller mindre omfattande inslag av samverkan mellan upphandlande myndigheter. När det gäller formerna för och ansvarsfördelningen inom tillfällig gemensam upphandling får det bedömas i varje enskild upphandling om den i det avseendet är tillåten.

text: Sjukhusets ansvar

text: 23. Konkurrensverket har bedömt att Ramavtalen utgör en otillåten direktupphandling och förvaltningsrätten har instämt i denna bedömning.

text: 24. I det aktuella fallet har Regionen tagit initiativet till att administrera en tillfällig gemensam upphandling, inklusive tilldelning och tecknande av Ramavtalen, med stöd av fullmakt från bland annat Sjukhuset. Regionen har genomfört upphandlingen i syfte att tillgodose behovet av bemanning inom

text: Regionens vårdgivande verksamheter. Ramavtalen nyttjas av de avropande myndigheterna genom självständiga avrop. Regionen är ensam avtalspart gentemot leverantör i Ramavtalen, medan Sjukhuset utgör en avropande enhet.

text: 25. Konkurrensverket bedömer mot bakgrund av detta att det är fråga om en tillfällig gemensam upphandling i enlighet med artikel 38 i LOU-direktivet.

text: 26. Även om Sjukhuset inte har varit delaktig i det faktiska genomförandet av den gemensamma upphandlingen, har man i egenskap av upphandlande myndighet en skyldighet att iaktta upphandlingslagstiftningen. Till skillnad från när ansvaret för en anskaffning lämnas över till en inköpscentral, fastställer artikel 38.2 i LOU-direktivet om tillfällig gemensam upphandling en princip om att ett gemensamt ansvar föreligger för att säkerställa att upphandlingen sker enligt de skyldigheter som följer av LOU-direktivet. Dessa krav har införlivats i LOU. Med beaktande av vad som följer av 4 kap. 1 och 10 kap. 1 §§ LOU samt artikel 38 i LOU-direktivet bedömer Konkurrensverket att det i praktiken innebär en skyldighet för respektive berörd upphandlande myndighet att kontrollera att varje enskilt förfarande sker i enlighet med upphandlingslagstiftningen. Det legala ansvaret påverkas inte av om en upphandlande myndighet varit delaktig i det faktiska genomförandet av den gemensamma upphandlingen eller inte.

text: 27. Med anledning av att upphandlingen av Ramavtalen har konstaterats utgöra en otillåten direktupphandling bedömer Konkurrensverket att Sjukhuset, genom att inte säkerställa att den aktuella upphandlingen har genomförts i enlighet med de grundläggande principerna och annonseringsskyldigheten, har agerat i strid med LOU. Detta föranleder Konkurrensverket att rikta kritik mot Sjukhuset.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn över LOU. I tillsynen ingår att verka för en enhetlig lagtillämpning samt att uppmärksamma och förebygga regelöverträdelser.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med LOU. Konkurrensverket kan då sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit sakkunniga juristen Josefine Grahn.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Eventuellt överklagande

text: Om ni vill överklaga beslutet ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via epost till . I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.

text: Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Konkurrensverket prövar om överklagandet har kommit in i rätt tid och förvaltningsrätten tar ställning till beslutets överklagbarhet.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: City Taxi i Östersund AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - taxi

text: Ni har ifrågasatt om Taxi Östersund AB har missbrukat sin dominerande ställning i Östersund eller i vissa fall i hela Jämtlands län genom underprissättning i landstingets upphandling av taxitjänster.

text: På marknaden för taxitjänster gäller i princip fri prissättning. I Konkurrensverkets uppgifter ingår normalt inte att bedöma om ett pris är skäligt. Däremot kan verket ingripa mot sådan prissättning som innebär ett missbruk av dominerande ställning. Exempel på sådan prissättning är underprissättning i syfte att slå ut konkurrenter från marknaden. För att det ska vara möjligt att ingripa mot underprissättning krävs därför bevisning som visar både att priset är lägre än den genomsnittliga rörliga kostnaden och att det dominerande företaget på detta sätt försöker eliminera en konkurrent.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör leda till en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen ( 1993:20 )

text: , KL. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Björn Lidén.

text: Barbro Forsberg

text: Björn Lidén


motpart: Göteborgs kommun

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Tillsyn gällande Stadsfastighetsnämnden i Göteborgs kommun avseende upphandling av entreprenadtjänster

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; granskning av Stadsfastighetsnämnden i Göteborgs kommuns upphandling av entreprenadtjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket har granskat Stadsfastighetsnämnden i Göteborgs kommuns upphandling av entreprenadtjänster som annonserades den 8 februari 2024 och funnit att Stadsfastighetsnämnden i Göteborgs kommun har agerat i strid med

text: 19 kap. 2 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att i upphandlingen ställa krav på att leverantören ska ha tecknat kollektivavtal.

text: Stadsfastighetsnämnden i Göteborgs kommun förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket tog den 28 maj 2024 emot ett tips med uppgifter om att Stadsfastighetsnämnden i Göteborgs kommun (Stadsfastighetsnämnden) i en upphandling avseende entreprenadstjänster (Upphandlingen) ska ha ställt krav på att leverantören ska ha tecknat kollektivavtal.

text: 2. Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket en utredning i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida ställda krav i Upphandlingen var förenliga med upphandlingsreglerna.

text: Konkurrensverkets utredning i ärendet

text: 3. Upphandlingen annonserades den 8 februari 2024 och avsåg ett byggentreprenadkontrakt med ett uppskattat värde på 2 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Upphandlingen genomfördes enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU).

text: 4. Av upphandlingsdokumenten till Upphandlingen framgår att centralt förhandlade kollektivavtal ska vara tecknade och tillämpas för alla arbetstagare oavsett yrkeskategori hos entreprenören och i förekommande fall hos underleverantörer i samtliga led, när de utför arbete inom entreprenaden.

text: 5. Under annonseringstiden påtalade en leverantör att kravet inte var förenligt med gällande rätt. Stadsfastighetsnämnden valde att upprätthålla kravet. Leverantören lämnade inte anbud i Upphandlingen.

text: 6. Stadsfastighetsnämnden har i utredningen inte anfört något i sak om kravets förenlighet med LOU. Som skäl till att ställa kravet har Stadsfastighetsnämnden anfört att den är bunden att följa kommunfullmäktige i Göteborgs kommuns beslutade budget för 2023, som innehåller ett uppdrag att genomföra upphandlingar där krav på kollektivavtal ska ställas.

text: 7. Det framgår av budgeten för 2023 att Stadsfastighetsnämnden har fått i särskilt uppdrag att ställa krav på kollektivavtal i ett enskilt bygg- och anläggningsprojekt. Av budgeten för 2023 framgår även att kommunen i upphandlingar ska ställa långtgående sociala krav för att bidra till social hållbarhet och att kraven inte ska leda till löne- eller villkorsdumpning för

text: arbetstagare. Vidare framgår det även att nuvarande praxis på området ska utmanas.

text: 8. Stadsfastighetsnämnden har även anfört att Upphandlingen påbörjades när inköps- och upphandlingsenheten fick in en upphandlingsanmälan av Dalaskolan från projektledare den 2 oktober 2023.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Rättslig reglering m.m.

text: 9. En upphandling anses påbörjad när den upphandlande myndigheten beslutat att inleda ett upphandlingsförfarande och detta beslut kommit till kännedom utåt genom att myndigheten tagit någon form av extern kontakt i syfte att anskaffa det som beslutet avser.

text: 10. LOU gäller för upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt. För upphandlingar under tröskelvärdena gäller

text: 19 kap.

text: LOU, dvs. upphandling på det icke-direktivstyrda området.

text: 11. I

text: 19 kap. 2 §

text: LOU regleras de upphandlingsrättsliga principerna. Enligt bestämmelsen ska upphandlande myndigheter behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt samt genomföra upphandlingar på ett öppet sätt. Upphandlingar ska vidare genomföras i enlighet med principerna om ömsesidigt erkännande och proportionalitet.

text: 12. Enligt

text: 19 kap. 3 §

text: LOU bör en upphandlande myndighet beakta miljöhänsyn samt sociala och arbetsrättsliga hänsyn om upphandlingens art motiverar detta.

text: 13. Kammarrätten i Stockholm har konstaterat att krav på att leverantören och dess underleverantörer ska ha tecknat kollektivavtal står i strid med de upphandlingsrättsliga principerna då sådana krav missgynnar vissa leverantörer.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 14. Stadsfastighetsnämnden har i utredningen angett att Stadsfastighetsnämnden i Göteborgs kommun var upphandlande myndighet i Upphandlingen. Konkurrensverket delar den bedömningen.

text: 15. Konkurrensverket bedömer att det är först vid annonsen den 8 februari 2024 som Stadsfastighetsnämnden skapat extern kännedom om Upphandlingen. Därför bedöms Upphandlingen ha påbörjats vid den tidpunkten.

text: 16. Vidare finner Konkurrensverket ingen anledning att ifrågasätta de uppgifter som framgår av annonsen. Konkurrensverket bedömer därför att Upphandlingen avsåg ett offentligt byggentreprenadkontrakt vars uppskattade värde understeg gällande tröskelvärde men översteg direktupphandlingsgränsen. Det var alltså fråga om upphandling på det icke-direktivstyrda området enligt

text: 19 kap.

text: LOU.

text: 17. Stadsfastighetsnämnden har anfört att den var bunden att följa kommunfullmäktige i Göteborgs kommuns beslutade budget för 2023. Enligt vad som framgår av budgeten för 2023 var syftet med kravet att upphandlingar i kommunen inte ska leda till löne- eller villkorsdumpning för arbetstagare.

text: 18. Det kan inledningsvis konstateras att kravet avsåg särskilda villkor för fullgörande av kontrakt och att de upphandlingsrättsliga principerna gäller även för sådana villkor.

text: 19. Konkurrensverket bedömer att kravet stred mot proportionalitetsprincipen. Principen innebär att alla krav som ställs vid offentlig upphandling dels måste ha en koppling till kontraktsföremålet, dels inte får gå utöver vad som är nödvändigt för den aktuella upphandlingen. Det gick att ställa krav som var mindre ingripande för att uppnå ändamålet med kravet på

text: kollektivavtal, såsom krav på minimivillkor för arbetstagare avseende exempelvis löner.

text: 20. Konkurrensverket bedömer även att kravet stred mot principerna om ickediskriminering och likabehandling. Detta då såväl svenska som utländska leverantörer som inte accepterade att bli kollektivavtalsanslutna, men som hade kunnat uppfylla exempelvis krav på minimivillkor för arbetstagare, inte kunde uppfylla upphandlingens krav utan att det fanns sakliga skäl för det.

text: 21. Den omständigheten att kommunfullmäktige i Göteborgs kommun beslutade att kravet skulle ställas saknar betydelse för bedömningen.

text: Slutsats

text: 22. Stadsfastighetsnämnden har agerat i strid med

text: 19 kap. 2 §

text: LOU genom att i Upphandlingen ställa krav på att leverantören ska ha tecknat kollektivavtal.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då besluta om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Ett tillsynsbeslut innebär inte ett förbud eller föreläggande. Det är således inte förenat med en sanktion i sig, men kan ändå få rättsliga följder. Om en upphandlande myndighet genomför upprepade otillåtna upphandlingar kan exempelvis tidigare förseelser utgöra en försvårande omständighet som motiverar en högre upphandlingsskadeavgift vid efterföljande otillåtna direktupphandlingar.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Patienttelefoner - prissättning mot kunder och villkor för konkurrenter

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 17 januari 2000 anfört klagomål över Telias förfaranden vid inkoppling av patienttelefoner på Centrallasarettet i Växjö. Ni hävdar att Telia utnyttjar sin dominerande ställning, dels genom prissättningen, dels genom att tillämpa långa kopplingstider vid inkoppling av konkurrerande teleoperatörer.

text: Konkurrensverket har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpning av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Lagen innehåller två generella förbud, ett mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (

text: 6 §

text: ) och ett mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. För att verket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet rör är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt granska de förhållanden som påtalas i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom . Föredragande har varit Rikard Englund.

text: Per-Arne Sundbom

text: Rikard Englund

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


title: Överprissättning- certifiering importerade husbilar

text: Er skrivelse angående MTC:s prissättning

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 22 januari 2000 anfört klagomål över den prissättning MTC AB tillämpar vid certifiering av importerade husbilar vad gäller ventilation och gasolutrustning.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Konkurrensverket har vid kontakt med MTC AB erfarit att policyn för prissättningen är att denna skall motsvara verksamhetens kostnader. MTC övertog den nämnda certifieringen från Svensk Bilprovning år 1998. Vid detta tillfälle var verksamheten olönsam. Principen för företagets prissättning framgår även av den nyligen publicerade rapporten Bilprovningen, fordonskontrollen och trafiksäkerheten (2000/01:2) som gjorts av Riksdagens revisorer.

text: När det gäller denna marknad råder i princip fri prissättning. I Konkurrensverkets uppgifter ingår normalt inte att bedöma om ett pris är skäligt eller ej. Däremot kan verket ingripa mot sådan prissättning som innebär ett missbruk av dominerande ställning. Verket har dock inga indikationer på att det skulle vara något lagstridigt förfarande som ligger bakom den prissättning Ni beskrivit.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

title: Påstått konkurrensproblem - varumärkestjänster

text: Påstått konkurrensproblem- varumärkestjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att vidare utreda Patent- och Registreringsverkets (”PRV”) tillhandahållande som sådant av den avgiftsfria söktjänsten. Konkurrensverkets ärende dnr 43/2011 kommer att avslutas utan ytterligare utredning.

text: Konkurrensverket kommer att utreda skillnaden mellan de olika avgiftssystem som PRV tillämpar, dels när PRV själv nyttjar rådata avseende varumärken från myndigheten för framställning av tjänster, dels när privata aktörer gör detsamma. Konkurrensverkets fortsatta utredning kommer att ske inom ramen för verkets initiativärende dnr 470/2011. Den fortsatta utredningen avser eventuella överträdelser av

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: samt

text: 3 kap. 27 § 1 st. konkurrenslagen

text: Ärendet

text: Ni har i skrivelse som inkom till Konkurrensverket den 11 januari 2011 ifrågasatt PRV:s tillhandahållande av en avgiftsfri söktjänst avseende varumärken på en konkurrensutsatt marknad. Ni har uppgivit att PRV genom sitt agerande kommer skapa en situation på marknaden där kunder lämnar er för att istället nyttja PRV:s avgiftsfria tjänst, samtidigt som ni och andra privata aktörer får betala för uppgifterna. Ni har vidare uppgivit att en avgiftsfri tjänst mot allmänheten även bör komma er tillgodo i form av minskat pris för rådata avseende varumärken. Vidare har ni ifrågasatt det avgiftsfria tillhandahållandet utifrån lag (

text: ) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen.

text: Regelverket

text: Enligt 3 kap. 27 § 1-2 st.

text: konkurrenslagen

text: får staten, en kommun eller ett landsting förbjudas att i en säljverksamhet tillämpa ett visst förfarande om detta snedvrider eller är ägnat att snedvrida förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, alternativt hämmar eller är ägnat att hämma förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Förfarandeförbud får dock inte meddelas för förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt. -05 -050 1 02 , 08-24 55 43 .1 v1 , 4 20 KKV1

text: Enligt

text: 3 kap. 27 § 3 st. konkurrenslagen

text: kan en säljverksamhet som bedrivs av en offentlig aktör förbjudas om förutsättningarna är uppfyllda. En sådan verksamhet får dock inte förbjudas om den är förenlig med lag. Möjligheten till att förbjuda en säljverksamhet som sådan, omfattar inte verksamhet som bedrivs av statliga myndigheter utan enbart verksamhet som bedrivs av kommun eller landsting.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Mot bakgrund av er anmälan inledde Konkurrensverket en utredning enligt 3 kap. 27 § 1-2 st.

text: konkurrenslagen

text: . Under utredningens gång framkom uppgifter om att PRV tillämpar olika avgiftssystem när myndigheten själv nyttjar rådata avseende varumärken från myndigheten för framställning av tjänster, och när privata aktörer gör detsamma. På Konkurrensverkets initiativ har även detta förfarande utretts inom ramen för dnr 43/2011.

text: Inom ramen för Konkurrensverkets utredning har PRV tillskrivits och beretts tillfälle att yttra sig avseende er anmälan. Även andra utredningsåtgärder, såsom viss utredning av marknaden, har vidtagits. Vid den utredning som har företagits har bl.a. förordning (

text: ) med instruktion för PRV och regleringsbrev för budgetår 2011 avseende PRV beaktats. Även lag (

text: ) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen har beaktats i tillämpliga delar.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Mot bakgrund av Konkurrensverkets prioriteringspolicy, samt bl.a. instruktioner och regleringsbrev som reglerar PRV:s myndighetsverksamhet, finner Konkurrensverket inte skäl för att i sak pröva de förhållanden ni tar upp gällande PRV:s tillhandahållande som sådant av den avgiftsfria söktjänsten. Detta utesluter inte att den avgiftsfria tjänsten och det avgiftsfria tillhandahållandet kan bli föremål för fortsatt utredning inom ramen för Konkurrensverkets initiativärende dnr 470/2011, om det är relevant för den inriktning som det ärendet har.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet eller verksamheten strider mot konkurrensreglerna.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad. En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen

text: eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen. En talan om förbud för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: väcks vid Stockholms tingsrätt. Detta beslut kan inte överklagas. _____________________________ Detta beslut har fattats av avdelningschef Johan Hedelin. Föredragande har varit Rinel Patel.


title: Telias tjänsteutbud

text: Er skrivelse angående Telias beslut att upphöra med abonnemanget Telia Mini

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 11 maj 1999 tagit upp frågan om Telias beslut att upphöra med tjänsten Telia Mini samt att Telia som motiv till sitt beslut har angivit att kunder kan ha Telia Mini medan man utnyttjar Telias konkurrenter för samtalen. Ni ställer frågan om Telias beslut att upphöra med tjänsten Telia Mini kan anses hindra konkurrens.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. I anslutning till Er skrivelse gör Konkurrensverket följande bedömning. Grunden för rabattjänsten Telia Mini var enligt Telias pressmeddelanden att kunden betalade en lägre kvartalsavgift, men också att samtalskostnaden var högre. Vad Konkurrensverket erfar ville Telia tillhandahålla ett alternativ för dem som ringer mycket sällan. Marknaden för fast telefoni har på senare tid genomgått viktiga omstruktureringar. Till följd av avregleringar har denna marknad utsatts för en högre grad av konkurrens än vad som tidigare var fallet. Vad gäller enskilda samtal kan kunden idag själv välja leverantör. För tillgången till det fasta nätet gäller emellertid alltjämt att kunden är hänvisad till Telia.

text: De anförda förändringarna har medfört att Telia Minis kunder numera kan ringa betydligt billigare med Telias konkurrenter än med Telia. En konsekvens härav kan vara att Telia Minis kunder inte anser att Telia är ett fullvärdigt alternativ till Telias konkurrenter vad gäller enskilda samtal. Förutom att grunden för rabattsystemet Telia Mini har försvunnit leder denna tjänst till att Telia inte kan konkurrera om enskilda samtal hos de abonnenter som använder tjänsten. Det är därför inte omöjligt att Telias beslut att upphöra med Telia Mini sammantaget kan skapa bättre förutsättningar för konkurrens. Enligt Konkurrensverket torde det i övrigt inte finnas något som talar för att själva avskaffandet av tjänsten Telia Mini i sig skulle strida mot

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Mot bakgrund av det anförda anser Konkurrensverket att det för närvarande inte finns tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göranson. Föredragande har varit Rikard Englund.

text: Lennart Göranson

text: Rikard Englund

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket


beslutstyp: Gryningsräd Avskrivning

motpart: Pergo AB

nyckelord:
10 Konkurrensbegränsande samarbete
Bygg och anläggning
Detalj- och dagligvaruhandel

title: Pergo AB

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 431/2000 – Pergo AB.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2001-08-28 (Dnr 431/2000)

text: Ärendet avskrivet.

text: Pergo AB, org.nr 556077-6006, Box 1010, 231 25 TRELLEBORG

text: Ombud: Advokat Tommy Pettersson, Mannheimer Swartling Advokatbyrå AB, Box 1711, 111 87 STOCKHOLM

text: Saken

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete – golvbranschen

text: Beslut

text: Konkurrensverket vidtar ingen åtgärd med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: IFRÅGASATT konkurrensbegränsning

text: 1. Konkurrensverket mottog år 1998 en skrivelse från Fasetten Handels AB som påstod i vilken anfördes att Pergo AB [1] (Pergo) och dess grossist/återförsäljare samverkade om priser och övriga försäljningsvillkor vid försäljning till slutkonsumenter av laminatgolv med varumärkesnamnet Pergo. Till skrivelsen bifogades en undersökning av annonserade konsumentpriser på Pergo laminatgolv i tre mellansvenska dagstidningar under februari 1996 - maj 1998. Av prisundersökningen framkom att återförsäljarnas annonserade konsumentpriser varit lika per period. Vidare uppgav två av Pergos återförsäljare att det standardavtal Pergo tillämpade för sina återförsäljare inte tillämpades enligt dess lydelse. Återförsäljarna ägde således inte rätt att själv bestämma sina priser och försäljningsvillkor.

text: 2. Konkurrensverket fann skäl att misstänka att Pergo överträtt förbudet i

text: 6 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, mot konkurrensbegränsande samarbete genom att med sina kunder träffa avtal om eller samordna priser och rabatter vid försäljning av Pergo laminatgolv till konsumenter på den svenska marknaden. Förfarandets syfte misstänktes vara att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på ett märkbart sätt eller att det i vart fall givit ett sådant resultat. Verket inledde en utredning av förhållandena på den aktuella marknaden och en undersökning enligt 47 och 48 §§ KL genomfördes hos Pergo AB, Star Byggprodukter AB, Färgtema AB, Dan Boström Blå Huset AB och Sigtuna Golv AB den 4 och 5 maj 2000.

text: Bakgrund

text: 3. Pergo tillverkar och säljer laminatgolv. Pergo lanserade laminatgolv i Europa i mitten av 1980-talet och i USA år 1994. Idag marknadsförs Pergo laminatgolv på de flesta europeiska marknader, i Nord- och Sydamerika samt i Asien. Pergo omsatte omkring 3,7 miljarder kronor och hade uppemot 1100 anställda år 2000.

text: 4. I Sverige säljer Pergo laminatgolv dels till grossisten Star Byggprodukter, dels direkt till återförsäljare för vidare försäljning till främst konsumenter. Bland återförsäljarna kan nämnas färghandelskedjan Färgtema och byggvaruhus, t.ex. Beijer Byggmaterial och Silvan.

text: Förfarandet

text: 5. Vid försäljning av Pergo laminatgolv upprättar och distribuerar Pergo listor med rekommenderade cirkapriser. Prislistorna innehåller dels inköpspriser från Pergo, dels rekommenderade cirkapriser. Prislistorna skickas till återförsäljarna från Pergo centralt och distribueras av Pergos försäljare när de besöker återförsäljarna.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 6. Enligt

text: 6 §

text: KL är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. Vad som i lagen sägs om avtal skall tillämpas också på beslut av en sammanslutning av företag och samordnade förfaranden av företag

text: 7. En enskild leverantörs rekommendation till en eller flera återförsäljare att hålla ett visst återförsäljarpris omfattas inte som sådan av förbudet i

text: 6 §

text: KL. Detta gäller dock bara om det inte föreligger ett avtal eller samordnat förfarande mellan leverantören och en eller flera återförsäljare med syfte eller resultat att upprätthålla de rekommenderade cirkapriserna. Tecken på att det föreligger ett förbjudet samordnat förfarande kan t.ex. vara hög prisföljsamhet i återförsäljarledet, att leverantören övervakar sina återförsäljares prispolitik eller att leverantören på något sätt missgynnar återförsäljare som avviker från listpriserna [2] . Risken för konkurrenshämmande verkningar av ett rekommenderat cirkapris är att detta utgör ett riktmärke som alla eller nästan alla tillämpar. Ju starkare marknadsställning en leverantör har, desto större är risken för att ett rekommenderat försäljningspris leder till en enhetlig tillämpning av det priset. Återförsäljarna kan ha svårt att avvika från det pris som en viktig leverantör rekommenderar som försäljningspris. Rekommendationer om ett återförsäljningspris kan således utgöra en överträdelse av

text: 6 §

text: KL om det leder till en enhetlig prisnivå [3] .

text: 8. Konkurrensverkets utredning har inte med tillräcklig grad av säkerhet visat att Pergo överträtt förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete. Vid ett sådant förhållande och då fortsatta utredningsinsatser inte bedöms vara ändamålsenliga, skall inga ytterligare åtgärder vidtas med stöd av KL i detta ärende.

text: 9. Om nya uppgifter framkommer som motiverar en annan bedömning kan Konkurrensverkets ställningstagande komma att ändras.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Juha Lumpus. I den slutliga handläggningen har också avdelningschefen Peter Delden och byråchefen Karin Sjökvist deltagit.

text: Ann-Christin Nykvist

text: Juha Lumpus

text: Kopia till:

text: Pergo AB

text: Dan Boström Blå Huset AB,

text: Färgtema AB,

text: Sigtuna Golv AB,

text: Star Byggprodukter AB

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

text: [1] Perstorp Flooring AB ändrade den 14 mars år 2000 namn till Pergo AB

text: [2] Se EG-domstolens dom i

text: mål 161/84

text: Pronuptia, reg 1986 s 353

text: [3] Jfr EU-kommissionens riktlinjer till förordning nr 2790/1999, p 227


motpart: FriMat 2000 ek. för.

title: Påstått konkurrensbegränsande samarbete - dagligvaror

text: Anmälan om konkurrensbegränsande samarbete - dagligvaror

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Ärendet

text: Ni har anmält att Axfood i oförändrad omfattning tillämpar vissa bestämmelser i ett samarbetsavtal med vissa köpmän och på så sätt bryter mot

text: konkurrenslagens (1993:20)

text: bestämmelser.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av Anne Vadasz-Nilsson. Föredragande har varit Annika Gullans.

text: Anne Vadasz-Nilsson Annika Gullans

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


motpart: Svensk Handel

title: Ifrågasatt samarbete - kortavgifter

text: Er anmälan om bankers återinförande av Non Discrimination Rule

text: Ni har i anmälan som kom in till Konkurrensverket den 15 april 2003 hemställt att Konkurrensverket vidtar sådana åtgärder att beslut om Non Discrimination Rule (NDR) respekteras.

text: Visa Sweden och Föreningen Europay Sweden har hos Konkurrensverket var för sig ansökt om icke-ingripandebesked/anmält för undantag bl.a. NDR (dnr 359/95, 490/95, dnr 784/96). Era synpunkter beaktas inom ramen för dessa ärenden.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i anledning av er skrivelse.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön . Föredragande har varit Joachim Allard .

text: Gunnel Schön

text: Joachim Allard

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


title: Upplands-Bro kommuns ombyggnation av väg

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; Upplands-Bro kommuns ombyggnation av väg

text: Konkurrensverkets beslut

text: Upplands-Bro kommun har agerat i strid med:

text: 10 kap. 1 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att genomföra ändring av upphandlingen av ombyggnation av Granhammarsvägen utan att först genomföra en annonserad upphandling.

text: 12 kap. 14 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att inte dokumentera upphandlingen som genomförts i och med ändringen av upphandlingen av ombyggnation av Granhammarsvägen.

text: Upplands-Bro kommun förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog ett tips om att Upplands-Bro kommun (Kommunen) har genomfört en annonserad upphandling av ombyggnation av en väg och sedan gjort väsentliga ändringar av den aktuella upphandlingen.

text: 2. Mot bakgrund av tipset inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Kommunen i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell ändring har genomförts med stöd i lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU).

text: Omständigheterna i ärendet

text: 3. Den 22 november 2019 publicerade Kommunen en annons avseende upphandling av ombyggnation av Granhammarsvägen i databasen Kommers.

text: 4. Upphandlingen avser enligt upphandlingens administrativa föreskrifter ombyggnation av en väg med gång- och cykelbanor, gång- och cykelbro, nya cirkulationsplatser och refuger med komplett utförande av sprängnings-, lednings-, mark- och gatuarbeten. I de administrativa föreskrifterna hänvisas till upphandlingsföremålet som en entreprenad. Vidare framgår av de administrativa föreskrifterna att upphandlingen genomförs som ett förenklat förfarande enligt

text: 19 kap. 7 §

text: LOU.

text: 5. Av de administrativa föreskrifterna framgår att ersättningsformen i upphandlingen är fast pris utan indexreglering. Kommunen har uppgett att den uppskattat värdet av upphandlingen till 30 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Kommunen har också inkommit med en kalkyl där värdet av upphandlingen uppskattas till 51 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt och värdet av upphandlingen inklusive så kallade 6 7 ÄTA-arbeten uppskattas till 56 100 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Kommunen har uppgett att den inte kan besvara varför beloppen skiljer sig åt.

text: 6. Fyra leverantörer lämnade anbud i upphandlingen. Leverantörerna offererade priser om 41 095 260 kronor exklusive mervärdesskatt, 46 128 235

text: kronor exklusive mervärdesskatt, 53 051 829 kronor exklusive mervärdesskatt respektive 54 156 431 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: 7. Kommunen ingick den 4 februari 2020 avtal med leverantören som offererat det lägsta priset. Av avtalet framgår bland annat att kontraktssumman är 40 203 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: 8. Kommunen har uppgett att det efter upphandlingens färdigställande inkom klagomål från allmänheten om att ombyggnationen av vägen medförde begränsad framkomlighet i området. Klagomålen föranledde att Kommunen fattade beslut om att ändra den ursprungliga planeringen av avstängning och omledning av trafik under genomförandet av ombyggnationen. Detta medförde att leverantörens arbetsinsats dubblerades. Efter upphandlingens färdigställande uppmärksammades också ett behov av varor och arbeten till ombyggnationen som Kommunen inte upphandlat genom den annonserade upphandlingen. Kommunen anskaffade aktuella varor och arbeten utan att först genomföra en annonserad upphandling.

text: 9. Kommunen har uppgett att den uppskattat värdet av ändringen av upphandlingen till mellan 15 000 000 och 20 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Enligt uppgift från Kommunen uppgår det faktiska värdet av ändringen till 32 263 786 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: 10. På fråga om när ändringen genomfördes har Kommunen uppgett att ändringarna i utförandet genomfördes i april 2020 och att överenskommelse skedde muntligen i juni 2020. Kommunen har också uppgett att det saknas skriftlig dokumentation kring förhandlingarna avseende ändringen.

text: Kommunens inställning

text: 11. Konkurrensverket har under utredningen efterfrågat vilka omständigheter Kommunen har lagt till grund för bedömningen att den ursprungliga upphandlingen har kunnat ändras på så sätt som Kommunen har gjort. Kommunen har angående detta bland annat uppgett att det med hänsyn till

text: samhällsintresset och den påverkan som en ny upphandling hade medfört inte hade varit försvarbart att genomföra en ny upphandling.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig reglering

text: LOU:s tillämplighet

text: 12. Sedan genomförandet av upphandlingen och ändringen har nya bestämmelser för upphandling trätt i kraft (se bland annat LOU SFS 2021:1110). I beslutet redogörs för de bestämmelser som var tillämpliga vid för beslutet relevanta tidpunkter.

text: 13. LOU gäller för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 14. En upphandling får inte utformas i syfte att undanta den från LOU:s tillämpningsområde och får inte heller utformas i syfte att begränsa konkurrensen så att vissa leverantörer gynnas eller missgynnas på ett otillbörligt sätt.

text: De grundläggande upphandlingsprinciperna

text: 15. De grundläggande upphandlingsprinciperna fyller ut det upphandlingsrättsliga regelverket och ska alltid beaktas vid vidtagandet av åtgärder som omfattas av upphandlingslagstiftningens tillämpningsområde.

text: 16. Av principerna följer att upphandlande myndigheter ska behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt (likabehandlingsprincipen och icke-diskrimineringsprincipen) samt genomföra upphandlingar på ett öppet sätt (öppenhetsprincipen). Upphandlingar ska vidare genomföras i enlighet med principerna om ömsesidigt erkännande och proportionalitet.

text: 17. Likabehandlingsprincipen innebär att lika situationer inte får behandlas olika och att olika situationer inte får behandlas lika, såvida det inte finns sakliga skäl för sådan behandling.

text: 18. Icke-diskrimineringsprincipen utgör ett förbud mot att diskriminera leverantörer på grund av nationalitet. Principen innebär bland annat att upphandlande myndigheter inte får ställa krav som bara svenska leverantörer kan uppfylla.

text: 19. Av öppenhetsprincipen följer bland annat ett krav på att upphandlingar ska annonseras. Öppenhetsprincipen innebär vidare bland annat att kraven i ett upphandlingsförfarande ska vara formulerade på ett klart, precist och entydigt sätt, i syfte att alla rimligt informerade och normalt omsorgsfulla anbudsgivare ska kunna förstå den exakta innebörden av kraven och att den upphandlande myndigheten på ett effektivt sätt ska kunna kontrollera om anbuden från anbudsgivarna uppfyller kraven.

text: 20. Högsta förvaltningsdomstolen har i ett avgörande bedömt att med hänsyn till att de grundläggande upphandlingsprinciperna är hämtade från unionsrätten så bestäms principernas närmare innebörd av EU-domstolens praxis. Detta gäller enligt domstolen även vid upphandlingar som faller utanför unionsrättens tillämpningsområde, i och med att den omständigheten att principerna enligt svensk lagstiftning har getts generell tillämplighet innebär att EU-domstolens uttolkning av principerna får genomslag även vid upphandlingar som ligger under tröskelvärdena.

text: Annonsering av upphandlingar

text: 21. Upphandlingslagstiftningens huvudsakliga syfte är att öppna upp den inre marknaden för konkurrens och att främja den fria rörligheten för varor och tjänster på den inre marknaden. Mot bakgrund av detta ska upphandlingar som omfattas av upphandlingslagstiftningens tillämpningsområde som huvudregel annonseras, så att alla potentiella leverantörer får samma förutsättningar att lämna anbud i upphandlingar.

text: 22. För upphandlingar vars värde understiger den så kallade direktupphandlingsgränsen behöver någon annonsering emellertid inte

text: genomföras. Vid genomförandet av den ursprungliga upphandlingen uppgick direktupphandlingsgränsen till 586 907 kronor.

text: 23. När något av LOU:s undantag är tillämpligt behöver någon annonsering inte heller genomföras.

text: 24. Var en annons ska publiceras beror bland annat på upphandlingens värde. En upphandling av en byggentreprenad vars värde överstiger tillämpligt tröskelvärde presumeras vara av gränsöverskridande intresse och ska annonseras i enlighet med de direktivstyrda bestämmelserna i LOU. Det innebär att upphandlingen ska annonseras i TED. En upphandling av en byggentreprenad vars värde understiger tillämpligt tröskelvärde ska annonseras i enlighet med de icke-direktivstyrda bestämmelserna i LOU, vilket innebär att upphandlingen ska annonseras i en elektronisk databas som är allmänt tillgänglig.

text: Tröskelvärden

text: 25. Vid genomförandet av den ursprungliga upphandlingen uppgick tröskelvärdet för upphandlingar av byggentreprenader till 52 620 561 kronor. Vid genomförandet av ändringen uppgick tröskelvärdet för upphandlingar av byggentreprenader till 54 938 615 kronor.

text: Beräkning av värdet av upphandlingar

text: 26. Av

text: 5 kap.

text: LOU följer bland annat att värdet av en upphandling är det totala belopp som ska betalas enligt de kontrakt som ingår i upphandlingen. När värdet bestäms ska options- och förlängningsklausuler som anges i något av upphandlingsdokumenten inbegripas som om de hade utnyttjats. Värdet ska bestämmas exklusive mervärdesskatt. Metoden för att uppskatta en upphandlings värde får inte väljas i avsikt att undvika att bestämmelserna om upphandling över tröskelvärdena blir tillämpliga. En upphandling får delas upp så att bestämmelserna om upphandling över tröskelvärdena inte blir tillämpliga endast om en sådan uppdelning är berättigad av objektiva skäl. I värdet av en upphandling av en byggentreprenad ska det ingå, utöver det belopp som ska betalas för entreprenaden, värdet av varor och

text: tjänster som den upphandlande myndigheten tillhandahåller entreprenören och som är nödvändiga för att entreprenaden ska kunna fullgöras.

text: 27. Enligt

text: 19 kap.

text: LOU ska värdet av en upphandling uppskattas till det totala belopp som ska betalas i upphandlingen. En upphandling får inte delas upp i avsikt att kringgå bestämmelserna i LOU. Vid beräkningen ska optionsoch förlängningsklausuler beaktas som om de utnyttjats. Vid beräkningen ska den upphandlande myndigheten beakta direktupphandlingar av samma slag gjorda av myndigheten under räkenskapsåret.

text: 28. Konkurrensverket har i ett tidigare tillsynsbeslut bland annat konstaterat att det i svårbedömda fall är lämpligt att göra en restriktiv bedömning av värdet av en upphandling.

text: Ändringar av avtal

text: 29. För att säkerställa en välfungerande konkurrens är det viktigt att avtal som ingås efter genomförandet av en annonserad upphandling också utformas och tillämpas i enlighet med villkoren som angivits i upphandlingen.

text: 30. Principen om likabehandling och den skyldighet att lämna insyn som följer av denna, utgör hinder för att, efter tilldelningen av ett avtal, ändra bestämmelserna i avtalet så att det uppvisar betydande skillnader i förhållande till bestämmelserna i det ursprungliga avtalet. Vid genomförandet av sådana ändringar behöver i regel en ny annonserad upphandling genomföras.

text: 31. I LOU finns bestämmelser avseende förutsättningarna att ändra avtal som omfattas av de direktivstyrda bestämmelserna i LOU:s tillämpningsområde. Ändring av ett avtal som omfattas av de direktivstyrda bestämmelserna förutsätter att någon av de aktuella ändringsbestämmelserna är tillämplig. Ändringsbestämmelserna i LOU genomför bestämmelser i LOU-direktivet. Bestämmelserna i LOU-direktivet utgör delvis en kodifiering av EU-domstolens praxis avseende förutsättningarna att ändra upphandlingspliktiga avtal.

text: 32. Det finns inte några bestämmelser i LOU som avser förutsättningarna för ändring av avtal som omfattas av de icke-direktivstyrda bestämmelsernas tillämpningsområde. Av förarbetena till LOU framgår emellertid följande.

text: ”I fråga om övriga bestämmelser om fullgörande av kontrakt i upphandlingsdirektiven anser regeringen, i likhet med utredningen, att det saknas anledning att införa dessa detaljerade bestämmelser vid ickedirektivstyrd upphandling. Regeringen gör samma bedömning även i fråga om bestämmelserna om ändring av kontrakt, ramavtal och koncessioner. Regeringen kan dock konstatera att dessa bestämmelser på det direktivstyrda området ger uttryck för allmänna principer som även är gällande vid icke-direktivstyrd upphandling. Det förhållandet att bestämmelserna inte införs på det icke-direktivstyrda området innebär således inte att utrymmet för tillåtna ändringar är mindre på detta område. I avsaknad av detaljerade bestämmelser torde tvärtom prövningen av en ändrings tillåtlighet kunna göras något friare utanför det direktivstyrda området. I vilken utsträckning ett kontrakt, ramavtal eller koncession får ändras på det icke-direktivstyrda området även i andra fall än sådana som skulle vara tillåtna på det direktivstyrda området, får avgöras i rättstillämpningen.”

text: Dokumentation av upphandlingar

text: 33. Genomförandet av upphandlingar ska dokumenteras. Dokumentationen ska vara tillräcklig för att motivera den upphandlande myndighetens beslut under upphandlingens samtliga skeden.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Kommunen har genomfört en otillåten direktupphandling genom att genomföra

text: ändringen av den ursprungliga upphandlingen

text: 34. Frågan i ärendet är huruvida det funnits stöd i LOU för att ändra den ursprungliga upphandlingen på så sätt som Kommunen har gjort. Nedan redogörs för den aktuella frågan.

text: 35. Den ursprungliga upphandlingen avser ombyggnation av en väg med gång- och cykelbanor, gång- och cykelbro, nya cirkulationsplatser och refuger med komplett utförande av sprängnings-, lednings-, mark- och gatuarbeten. I de administrativa föreskrifterna hänvisas till upphandlingsföremålet som en entreprenad. Upphandlingen, vars värde uppskattats uppgå till åtminstone 30 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt, har annonserats i enlighet med de icke-direktivstyrda

text: bestämmelserna i LOU. Konkurrensverket utgår med hänsyn till aktuella uppgifter från att den ursprungliga upphandlingen avser en upphandlingspliktig byggentreprenad.

text: 36. Kommunen har uppgett att den uppskattat värdet av upphandlingen till 30 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Kommunen har också inkommit med en kalkyl, som gjorts inför genomförandet av upphandlingen, där värdet av upphandlingen uppskattas till 51 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: 37. Oaktat vilket av värdena som ska anses vara det uppskattade värdet för upphandlingen kan konstateras att upphandlingens värde överstiger direktupphandlingsgränsen och understiger tillämpligt tröskelvärde. Således skulle Kommunen ha publicerat en annons om upphandlingen i enlighet med de icke-direktivstyrda bestämmelserna i LOU, vilket Kommunen har gjort.

text: 38. Vid bedömningen av förutsättningarna att ändra upphandlingen är det emellertid av vikt att fastställa ett uppskattat värde, bland annat med hänsyn till att upphandlingens värde styr förutsättningarna för värdemässiga ändringar av upphandlingen.

text: 39. Kommunen har inte redogjort för vilka uppgifter som lagts till grund för bedömningen att upphandlingens uppskattade värde uppgår till 30 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Kommunen har däremot inkommit med en kalkyl som lagts till grund för bedömningen att upphandlingens uppskattade värde uppgår till 51 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Det noteras vidare att leverantörerna som lämnat anbud i upphandlingen offererat priser om 41 095 260 kronor exklusive mervärdesskatt, 46 128 235 kronor exklusive mervärdesskatt, 53 051 829 kronor exklusive mervärdesskatt respektive 54 156 431 kronor exklusive mervärdesskatt. De offererade priserna ligger således närmare 51 000 000 kronor än 30 000 000 kronor.

text: 40. En upphandlande myndighet som av något skäl kommer fram till flera olika värden vid uppskattningen av en upphandlings värde bör utgå från det högre värdet.

text: 41. Mot bakgrund av det ovanstående utgår Konkurrensverket från uppgiften om att upphandlingens uppskattade värde uppgår till 51 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: 42. I likhet med den ursprungliga upphandlingen avser ändringen anskaffning av varor och arbeten för utförandet av ombyggnation av en väg. Konkurrensverket bedömer att även ändringen avser en upphandlingspliktig byggentreprenad.

text: 43. Kommunen har uppgett att den inför genomförandet av ändringen uppskattat värdet av ändringen till mellan 15 000 000 och 20 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: 44. Precis som vid uppskattningen av värdet av en upphandling bör en upphandlande myndighet som av något skäl kommer fram till flera olika värden vid uppskattningen av värdet av en ändring utgå från det högre värdet. Mot bakgrund av detta utgår Konkurrensverket från att ändringens uppskattade värde uppgår till 20 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: 45. Det finns inte några ändringsbestämmelser som är direkt tillämpliga vid icke-direktivstyrd upphandling. Av förarbetena till LOU framgår emellertid att ändringsbestämmelserna på det direktivstyrda området ger uttryck för allmänna principer som även är gällande vid icke-direktivstyrd upphandling och att prövningen av en ändrings tillåtlighet bör kunna göras något friare på det icke-direktivstyrda området.

text: 46. Det är alltså möjligt att göra ändringar av upphandlingar även på det ickedirektivstyrda området.

text: 47. Den omständigheten att ändringsbestämmelserna på det direktivstyrda området ger uttryck för allmänna principer kan tolkas som att en ändring

text: av en icke-direktivstyrd upphandling som uppfyller rekvisiten i någon av de direktivstyrda ändringsbestämmelserna alltid är tillåten. I sammanhanget måste emellertid beaktas att de grundläggande principerna fyller ut regelverket och att principerna, och upphandlingslagstiftningens syfte som principerna bygger på, alltid måste beaktas vid vidtagandet av åtgärder som omfattas av upphandlingslagstiftningens tillämpningsområde. Vidare uppmärksammas att utgångspunkten vid utformningen av de direktivstyrda ändringsbestämmelserna måste ha varit att ändringsbestämmelserna ska tillämpas för att ändra avtal som upphandlats i enlighet med LOU-direktivet, det vill säga avtal som i huvudregel annonserats i TED och som alla potentiella leverantörer på den inre marknaden har fått samma förutsättningar att konkurrera om. Den situation som är för handen i det nu aktuella fallet, att ändringen rör en upphandling som inte har annonserats i enlighet med LOU-direktivet, kan inte antas ha beaktats vid utformningen av de direktivstyrda ändringsbestämmelserna.

text: 48. Vid bedömningen av om en ändring av en icke-direktivstyrd upphandling är tillåten eller inte kan ändringen således inte endast prövas mot de direktivstyrda ändringsbestämmelserna, de grundläggande principerna och upphandlingslagstiftningens syfte måste också beaktas.

text: 49. Även om det av förarbetena till LOU framgår att bedömningen av en ändrings tillåtlighet kan göras något friare på det icke-direktivstyrda området , måste beaktas att en ändring av en icke-direktivstyrd upphandling kan få effekter på konkurrensen på EU:s inre marknad.

text: 50. Den ursprungliga upphandlingen har annonserats i enlighet med de ickedirektivstyrda bestämmelserna i LOU, det vill säga i en nationell databas, med hänsyn till att upphandlingens uppskattade värde om 51 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt understiger tillämpligt tröskelvärde. Efter att upphandlingen avslutats har ändringen, vars värde uppskattats till 20 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt, genomförts. Genomförandet av ändringen innebär att det inom ramen för upphandlingen har utförts arbeten till ett uppskattat värde om 71 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt, det vill säga ett värde som överstiger tillämpligt tröskelvärde. Ändringen och den ursprungliga upphandlingen är sammankopplade med varandra i den bemärkelsen att ändringen ändrar förutsättningarna för utförandet av det uppdrag som den ursprungliga upphandlingen avser. Genom att genomföra ändringen har

text: Kommunen således nått en ny överenskommelse med leverantören avseende utförandet av den ursprungliga upphandlingen i enlighet med villkoren i ändringen.

text: 51. Genomförandet av ändringen kan likställas med att Kommunen genomfört en direktivstyrd upphandling. Genom ändringen utökas således kretsen av leverantörer som presumeras ha ett intresse av att delta i upphandlingen till att även avse leverantörer i andra EU-länder än Sverige. Upphandlingen har ursprungligen endast varit föremål för annonsering i en nationell databas. Ändringen har inte varit föremål för någon annonsering. Samtliga potentiella leverantörer i EU har således inte fått samma förutsättningar att konkurrera om att utföra det aktuella uppdraget.

text: 52. Enligt Konkurrensverkets bedömning skulle det huvudsakliga syftet med LOU och det bakomliggande direktivet, att öppna upp den inre marknaden för konkurrens och att främja den fria rörligheten för varor och tjänster på den inre marknaden, undergrävas om det vore möjligt att genomföra den aktuella ändringen utan föregående annonsering i TED. Det skulle också innebära ett åsidosättande av principerna om likabehandling, öppenhet och icke-diskriminering.

text: 53. Med hänsyn till dessa förhållanden bedömer Konkurrensverket att ändringen utgör en otillåten ändring av den ursprungliga upphandlingen. Det saknar därmed betydelse om förutsättningarna för ändring enligt

text: 17 kap.

text: LOU skulle vara uppfyllda.

text: 54. Kommunen har under utredningen inte hänvisat till att något av LOU:s undantag har kunnat tillämpas för att genomföra ändringen utan föregående annonserad upphandling. Det har inte heller framkommit några omständigheter som föranleder skäl att anta att något undantag har kunnat tillämpas.

text: 55. Med hänsyn till att det varken funnits stöd i LOU:s ändringsbestämmelser eller undantag för att genomföra den aktuella ändringen har Kommunen genomfört en otillåten direktupphandling. Detta innebär i sin tur att Kommunen har agerat i strid med

text: 10 kap. 1 §

text: LOU genom att genomföra ändringen.

text: Kommunen har agerat i strid med dokumentationsplikten genom att inte

text: dokumentera direktupphandlingen

text: 56. Kommunen har uppgett att det saknas skriftlig dokumentation kring förhandlingarna avseende ändringen.

text: 57. Brister i, eller avsaknad av, dokumentation av upphandlingar medför en ökad risk för oegentligheter och otillbörlig påverkan. Det riskerar också att leda till försämrade förutsättningar för uppföljning, överprövning och tillsyn av upphandlingar. Det försämrar också allmänhetens insyn i det offentligas inköp.

text: 58. Ovan har konstaterats att Kommunen har genomfört en ny, otillåten, upphandling i och med genomförandet av ändringen.

text: 59. Genomförandet av den aktuella upphandlingen borde ha dokumenterats i enlighet med LOU. Mot bakgrund av att Kommunen inte upprättat någon skriftlig dokumentation om förhandlingarna avseende ändringen har Kommunen brustit i efterlevnaden av dokumentationsplikten i

text: 12 kap. 14 §

text: LOU.

text: Slutsats

text: 60. Kommunen har agerat i strid med

text: 10 kap. 1 §

text: LOU genom att genomföra ändring av upphandlingen av ombyggnation av Granhammarsvägen utan att först genomföra en annonserad upphandling.

text: 61. Kommunen har agerat i strid med

text: 12 kap. 14 §

text: LOU genom att inte dokumentera upphandlingen som genomförts i och med ändringen av upphandlingen av ombyggnation av Granhammarsvägen.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: 62. Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: 63. Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: 64. Ett tillsynsbeslut innebär inte ett förbud eller föreläggande. Det är således inte förenat med en sanktion i sig, men kan ändå få rättsliga följder. Om en upphandlande myndighet genomför upprepade otillåtna upphandlingar kan exempelvis tidigare förseelser utgöra en försvårande omständighet som motiverar en högre upphandlingsskadeavgift vid efterföljande otillåtna direktupphandlingar.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit sakkunniga juristen Klara Roslund Thorngren.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.

text: Bilagor

text: Bilaga 1. Tips. Bilaga 2. Upplands-Bro kommuns svar daterat den 28 juni 2022. Bilaga 3. Administrativa föreskrifter avseende upphandling av ombyggnation av Granhammarsvägen. Bilaga 4. Upplands-Bro kommuns svar daterat den 3 februari 2023. Bilaga 5. Kalkyl. Bilaga 6. Anbudspriser. Bilaga 7. Avtal.


motpart: Stockholms kommun

title: Stockholms kommun – byggnation och hyra av ishallar vid Sätra IP samt multihall vid Vårbergs IP

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket noterade i sin omvärldsbevakning att Stockholms kommun (Kommunen) planerar att genom markupplåtelse låta Hemsö Fastighets AB (Hemsö) uppföra två nya ishallar vid Sätra IP och en multihall vid Vårbergs IP, som Kommunen därefter avser att hyra. Konkurrensverket valde att öppna upp ett tillsynsärende för att närmare utreda omständigheterna kring hyresavtalet. Ärendet prioriterades tillsammans med flera liknande ärenden.

text: Av utredningen i ärendet framgår bl.a. följande. Kommunen har tecknat ett samverkansavtal och ett hyresavtal med Hemsö.

text: Vidare ska Kommunen genom tomträtt upplåta mark till Hemsö med avsikt att Hemsö ska låta uppföra ishallar och en multihall i Sätra och Vårberg. Under utredningen har Kommunen meddelat att multihallen i Vårberg i stället kommer att upprättas i egen regi.

text: Skäl för beslutet

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som framkommit under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att ett ställningstagande i detta ärende inte kommer ge den vägledning som vi förutsåg när vi prioriterade ärendet.

text: Detta beslut har fattats av Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunnig jurist Lisa Sommarström Koert. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift. Therése Westermark Lisa Sommarström Koert Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Itesco AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - nummerupplysningstjänster

text: Prissättning av onlinebaserad nummerupplysning

text: Ni klagar på att Respons AB tillämpar underprissättning för onlinebaserade nummerupplysningstjänster och begär därför att Konkurrensverket omedelbart skall förelägga Respons att upphöra med detta. Vidare begär Ni att verket skall förelägga Teleadress Informations AB att tillämpa en prissättning som inte ger aktörer med dominerande ställning otillbörlig konkurrensfördel.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör leda till en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen ( 1993:20 ), KL.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Mot denna bakgrund finner verket inte anledning att meddela ålägganden. Konkurrensverket vidtar ingen ytterligare åtgärd i detta ärende.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Björn Lidén.

text: Barbro Forsberg

text: Björn Lidén

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.