nyckelord: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

title: Ifrågasatt konkurrensbegränsning gällande bredband - Växjö

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsning gällande kommunal bredbandsverksamhet – Växjö Energi AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: Bakgrund

text: Den 23 oktober 2009 inkom ett klagomål till Konkurrensverket rörande Växjö Energi AB:s (”VEAB”) bredbandsverksamhet. Klaganden, som är både kund och konkurrent till VEAB, är av uppfattningen att VEAB tillämpar en högre prissättning mot konkurrenter än gentemot slutkunder, vilket begränsar konkurrenternas möjligheter att konkurrera på slutkundsmarknaden. Klaganden har beskrivit två situationer där VEAB påstås ha tillämpat en konkurrensbegränsande prissättning.

text: Den 24 maj 2010 inkom klaganden också med information om att det kommunala fastighetsbolaget hade för avsikt att teckna ett exklusivt nyttjanderättsavtal med VEAB vilket skulle innebära att andra operatörer måste använda sig av VEAB:s nät vid leverans av slutkundstjänster. Klaganden ifrågasatte också VEAB:s verksamhet som kommunikationsoperatör utanför den egna kommunen.

text: Klagomålet utreddes inledningsvis inom ramen för ärende dnr 597/2009. Ärendet skrevs av den 29 juni 2010. Samma dag beslutade Konkurrensverket att inom ramen för ett initiativärende utreda vidare vissa av de frågor som hade aktualiserats. Vad som har utretts inom aktuellt ärende är om VEAB:s prissättning och VEAB:s drift av nät i annan kommun samt VEAB:s agerande i samband med överenskommelsen med det kommunala fastighetsbolaget står i strid med

text: 3 kap. 27 §

text: eller

text: 2 kap. 7 §

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda om de aktuella beteendena strider mot

text: 2 kap. 1 §

text: KL.

text: Ärendet

text: Inledning

text: VEAB är ett helägt dotterbolag till Växjö Kommunföretag AB, som i sin tur är ett helägt dotterbolag till Växjö kommun. VEAB har bland annat ansvar för att bygga och drifta nät samt anläggningar för it-överföringar. VEAB:s affärsområde Wexnet är ansvarigt för bredbandsverksamheten. Wexnet är också namnet på VEAB:s öppna fibernät.

text: VEAB:s prissättning gentemot konkurrent jämfört med mot slutkund Konkurrensverket har utrett VEAB:s prissättning vid Regionförbundet Södra Smålands (”Regionförbundet”) upphandling av kapacitetsförbindelser mellan fem kommunhus inom Kronobergs län i samband med uppbyggnaden av ett intranät. VEAB vann upphandlingen och klaganden kom på andra plats.

text: För att kunna delta i Regionförbundets upphandling vände sig klaganden till VEAB för att hyra fiber och kapacitet för viss sträcka i Växjö. Denna sträcka ingick inte i det som Regionförbundet efterfrågade men var nödvändig för att klaganden skulle kunna lämna anbud i upphandlingen. Klaganden anser att det pris som VEAB lämnade avseende denna sträcka var högre än det pris som VEAB offererade Regionförbundet per sträcka i upphandlingen och att detta utgör diskriminerande alternativt annan oskälig prissättning.

text: Konkurrensverket har också utrett prissättningen i en prisoffert som lämnades av VEAB på uppdrag av BIVA Bredband i Värend AB i september 2009. Offerten rörde sträckan Alvesta – Växjö. Klaganden anser att bolaget fick betala mer för denna sträcka än vad Regionförbundet fick betala för motsvarande sträcka i upphandlingen.

text: VEAB:s drift av nät i annan kommun

text: VEAB är kommunikationsoperatör i stadsnäten i Aneby och Uppvidinge samt i Tingsryds orts- och landsbygdsfibernät och AB Lessebo Fastigheters nät. Verksamheten består huvudsakligen i att drifta nätet och förmedla samt leverera bredbandstjänster till slutkunderna.

text: Överenskommelsen med det kommunala fastighetsbolaget

text: I slutet av maj 2010 fick Konkurrensverket information om att det kommunala fastighetsbolaget Videum AB (”Videum”) hade för avsikt att teckna ett exklusivt nyttjanderättsavtal med VEAB avseende Videums fastighetsnät. Avtalet skulle få till innebörd att andra operatörer måste vända sig till Wexnet för leverans av slutkundstjänster. Konkurrensverket fick också uppgifter om att internet skulle ingå i hyresgästernas hyra.

text: Under utredningens gång har VEAB ingått nyttjanderättsavtalet med Videum. Avtalet innebär att Videums hyresgäster kan välja tjänsteleverantör och hastighet på tjänster ur Wexnets utbud. Avtalet berör enligt uppgift fyra fastigheter eller ca

text: 120 hyresgäster. Det har framkommit att internet ska ingå i hyran endast för en del av hyresgästerna. Annan operatör med tillgång till annan parallell infrastruktur i fastigheterna får mot en avgift istället använda sig av denna infrastruktur.

text: Skäl för beslutet

text: Inledning

text: Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL kan Stockholms tingsrätt på talan av Konkurrensverket förbjuda en kommun att tillämpa ett visst förfarande om detta snedvrider, eller riskerar att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller om det hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas för förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt.

text: Enligt samma lagrum kan Stockholms tingsrätt på talan av Konkurrensverket förbjuda en kommun att bedriva en viss verksamhet om denna snedvrider, eller riskerar att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller om det hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas verksamhet som är förenlig med lag.

text: Enligt

text: 3 kap. 28 §

text: KL gäller detsamma ett förfarande eller en verksamhet i en annan offentlig aktör om en kommun har ett direkt eller indirekt dominerande inflytande över den juridiska personen exempelvis genom ägarskap.

text: Som exempel på förfaranden som kan omfattas av

text: 3 kap. 27 §

text: KL nämns i förarbetena till regeln bland annat diskriminering och förfaranden som är selektiva. Om det under utredningens gång skulle framkomma att något av de ständiga förbuden i KL har överträtts, bör ett ingripande istället ske med stöd av något av dessa. Enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL kan missbruk bestå i att tillämpa olika villkor för likvärdiga transaktioner, varigenom vissa handelspartner får en konkurrensnackdel. Alternativt kan missbruk bestå i att tillämpa lika villkor för olikvärdiga transaktioner.

text: VEAB:s prissättning gentemot konkurrent jämfört med mot slutkund Konkurrensverket har utrett om prissättningen kan utgöra missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL alternativt utgör ett sådant förfarande som kan förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Klaganden hävdar att företaget har fått betala mer för sina tjänster än vad Regionförbundet har fått betala för sina efterfrågade tjänster. Detta påstående vinner stöd av inlämnade offerter.

text: Det kan inledningsvis konstateras att det rör sig om två påstådda förfaranden som inträffade under hösten 2009. Under utredningen har det också framkommit att det på marknaden finns andra potentiella leverantörer vid sidan av VEAB.

text: För att förfarandet skall kunna utgöra prisdiskriminering eller marginalklämning, krävs att de efterfrågade tjänsterna är likvärdiga. Det har framkommit omständigheter i utredningen som talar för att tjänsterna inte är att betrakta som likvärdiga. Bland annat har de efterfrågade tjänsterna rört olika sträckor samt sannolikt också olika förädlingsgrad och användningsområden. Det har vidare framkommit uppgifter som talar för att de tjänster som var nödvändiga för att klaganden skulle kunna delta i upphandlingen och leverera kapacitetsförbindelser till Regionförbundet hade kunnat köpas från annan leverantör, fast till ett högre pris.

text: Mot denna bakgrund bedömer Konkurrensverket att det saknas tillräckliga skäl för att utreda denna del av ärendet vidare, vare sig mot bakgrund av förbudet mot missbruk av dominerande ställning eller mot bakgrund av regeln om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet.

text: VEAB:s drift av nät i annan kommun

text: Konkurrensverket har utrett om VEAB:s verksamhet som kommunikationsoperatör i Aneby, Uppvidinge, Tingsryd och Lessebo är en sådan verksamhet som kan förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Det konstateras att VEAB bedriver verksamhet utanför sin egen kommun. Enligt den s.k. lokaliseringsprincipen i

text: 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900)

text: skall en kommunal angelägenhet för att vara kompetensenlig ha anknytning till kommunens område eller dess medlemmar. Enligt Konkurrensverkets bedömning kan VEAB:s verksamhet som kommunikationsoperatör utanför den egna kommunen stå i strid med lokaliseringsprincipen.

text: Vad avser effekterna för konkurrensen, bör följande tas som utgångspunkt. När det gäller en verksamhets effekter på konkurrensen, är det enligt förarbetena viktigt att i det enskilda fallet ta ställning till om beteendet skadar drivkrafterna till konkurrens samt själva mekanismerna på marknadsplatsen. Vissa beteenden kan vara neutrala för konkurrensen på marknaden och bör därför inte omfattas av regeln. Så kan det exempelvis vara där det finns ett bristande kommersiellt utbud.

text: Enligt Konkurrensverkets uppfattning måste i detta ärende följande faktorer tas i beaktande. Det rör sig om nät av begränsad omfattning och med begränsade anslutningsmöjligheter. Kontakter med marknadens aktörer tyder på att det finns ett lågt incitament för att vara verksamma i dessa kommuner. Vad avser driften

text: av nät i Tingsryds kommun kan tilläggas att kommunfullmäktige har beslutat att upplåta sitt öppna ortsfibernät och stamfibernät på landsbygden för kommunikationsoperatörer på marknaden vid anmält intresse.

text: Mot bakgrund av ovanstående bedömer Konkurrensverket att det saknas tillräckliga skäl för att utreda denna del av ärendet vidare.

text: Vad gäller frågan om VEAB:s agerande i samband med överenskommelsen med det kommunala fastighetsbolaget utgör ett sådant förfarande som omfattas av

text: 3 kap. 27 §

text: KL, gör Konkurrensverket följande bedömning.

text: Överenskommelsen mellan VEAB och det kommunala fastighetsbolaget rör endast fyra fastigheter och hindrar inte annan operatör med tillgång till annan parallell infrastruktur i fastigheten att mot en avgift använda sig av den parallella infrastrukturen istället för det kommunala fastighetsbolagets fastighetsnät. Enligt Konkurrensverkets bedömning saknas det därför även i denna del tillräckliga skäl för att utreda och driva ärendet vidare.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Asarums Handelsträdgård AB

publisher: Konkurrensverket

title: Oskälig prissättning - el

org: kkv

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 3 april 2000 klagat på höga avgifter vid överföring av el på nätet. Ni vill att bl.a. Konkurrensverket vidtar åtgärder i detta fall. Ni har även tillställt Er skrivelse till Statens energimyndighet m.fl.

type: stycke

text: Konkurrensverket har de senaste åren mottagit ett flertal anmälningar och klagomål som rör höga nätavgifter. En bakgrund är att överföring eller transport av el på nätet är ett (naturligt) monopol. Den fråga Ni tar upp är också viktig i ett konkurrens- och konsumentperspektiv och Konkurrensverket har också vid flera tillfällen under de senaste åren föreslagit ändrade regler för att hindra att nätavgifterna blir orimligt höga.

text: I verkets nyligen publicerade rapport Konkurrensen i Sverige under 90-talet - problem och förslag (

text: ), som gjorts på uppdrag av regeringen, ges ett flertal förslag för att bättre garantera att nätavgifterna blir skäliga från konsumentsynpunkt. Regeringen har också i slutet av förra året tillsatt en statlig utredning som skall göra en översyn av reglerna på området. Detta arbete skall vara klart senast den 1 september 2000.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i detta fall utöver att tillställa en kopia på verkets beslut till Statens energimyndighet som är tillsynsmyndighet på området.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Kopia till

text: Statens energimyndighet

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .

type: avgorande


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Selektiv tidningsdistribution

text: Er skrivelse angående tidningsdistribution i Helsingborg

type: rubrik

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 25 mars 2002 anfört klagomål över att det av Helsingborgs Dagblad ägda Tidningstjänst inte delar ut söndagstidningar om det inte är heltidsprenumeration.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Den frågeställning Ni tar upp har verket behandlat i ett tidigare ärende (beslut den 15 december 1994, dnr 1432/94). Det avsåg också Helsingborgs Dagblads Tidningsservice, som vägrade distribuera annat än en tidnings samtliga utgåvor (det gällde då söndagsutgåvan av SvD och Sydsvenska Dagbladet).

text: Konkurrensverket säger i beslutet att även ett dominerande företag har rätt att fritt utforma sitt varu- och tjänsteutbud. Verket fann inte att förfarandet i detta fall innebar missbruk av dominerande ställning och vidtog därför ingen åtgärd.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: Missbruk av dominerande ställning

motpart: Swedavia AB

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Fordon, färdmedel, resande

title: Swedavia AB

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 378/2013 – Swedavia AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2013-06-18 (Dnr 378/2013)

text: Yrkande om att Swedavia ska betala 340 000 kronor i konkurrensskadeavgift för att ha missbrukat sin dominerande ställning genom att ta ut en extra förbeställningsavgift av taxibolag, en avgift som saknade relevant samband med förbeställd taxitrafik och som var oskälig.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Tingsrätten

text: 2014-01-13 (T 9131-13)

text: Swedavia yrkade att tingrätten skulle avvisa Konkurrensverkets stämningsansökan. Tingsrätten lämnade Swedavias avvisningsyrkande utan bifall.

text: Ta del av beslutet från Tingsrätten

text: Marknadsdomstolen

text: 2015-04-17 (

text: MD 2015:4

text: Swedavia överklagade tingsrättens beslut. Marknadsdomstolen kom fram till samma slutsatser som tingsrätten och fann att det inte förelåg något rättegångshinder. Marknadsdomstolen lämnade överklagandet utan bifall.

text: Ta del av beslutet från Marknadsdomstolen

text: Tingsrätten

text: 2016-06-09 (T 9131-13)

text: Tingsrätten prövade om Swedavia hade missbrukat sin dominerande ställning genom att ta ut en skyltavgift av taxibolagen under perioden 7 februari-23 november 2011. Tingsrätten fann dock att det inte kunde anses ha utgjort ett missbruk av dominerande ställning. Tingsrätten lämnade Konkurrensverkets talan utan bifall.

text: AA BB


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Vellinge kommuns köp av administrativa tjänster m.m.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Vellinge kommun har brutit mot lagen (

text: ) om offentlig upphandling genom att år 2008 teckna avtal om köp av administrativa tjänster m.m. utan att ha annonserat enligt

text: 5 kap. 1 §

text: Ärendet

text: Vi har genom vår omvärldsbevakning fått uppgift om att ni utan annonsering har tecknat ett tioårigt avtal med det kommunalt helägda företaget Serkon i Vellinge AB. Avtalet avser köp av administrativa tjänster m.m. En kort tid efter att avtalet slöts har ni sålt Serkon till en privat ägare. Ni ska därefter i enlighet med avtalet ha köpt tjänster direkt från Serkon för cirka 30 000 000 kronor per år.

text: Vi har valt att titta på perioden mellan den 1 januari 2008 och den 26 november 2013. Under denna period har ni enligt våra uppgifter utbetalat totalt 182 299 264 kronor till Serkon.

text: Av vår utredning framgår att ni vid årsskiftet 2007/2008 indirekt ägde Serkon genom det kommunala holdingbolaget Vellinge Koncern AB. Den 1 januari 2008 tecknade ni avtal med Serkon avseende köp av administrativa tjänster m.m. för perioden 1 januari 2008 till 31 december 2015 med möjlighet till förlängning med ett år i taget i maximalt två år. Avtalet är daterat den 1 januari 2008. Vi noterar dock att det har registrerats i kommunens diarium först den 10 mars 2008.

text: Den 5 mars 2008 beslutade styrelsen för Vellinge Koncern AB att sälja samtliga aktier i Serkon till en privatperson för 11 600 000 kronor. Ett aktieöverlåtelseavtal tecknades den 16 april 2008 och den 23 april 2008 beslutade kommunfullmäktige i Vellinge kommun (KS § 32/08) att inte ha något att invända mot försäljningen.

text: I ett värderingsintyg avseende Serkon daterat den 20 februari 2008 angav värderingsmannen att han vid värderingen utgått från att kommunen skulle träffa ett minst femårigt avtal med bolaget.

text: Ni har, med åberopade av de s.k. Teckalreglerna (in-house-reglerna), uppgett att avtalet har tecknats i enlighet med då gällande upphandlingsregler.

text: Ni har även tagit del av vårt utkast till beslut och fått tillfälle att yttra er. Ni berättar bl.a. att ni inför försäljningen inte fick några indikationer på att försäljningen inte överenstämde med lagen om offentlig upphandling men att ni har förståelse för Konkurrensverkets synpunkter. Ni berättar också att ni har valt att inte utnyttja optionen i gällande avtal utan upphandla de aktuella administrativa tjänsterna i full konkurrens.

text: Skäl för beslutet

text: Vi bedriver tillsyn över upphandlingslagstiftningen i syfte att öka regelefterlevnaden och att bidra till en effektiv offentlig upphandling. Tillsynen bedrivs bland annat genom tillsynsbeslut eller ansökan om upphandlingsskadeavgift enligt 17 kap. 1 § i 2007 års LOU.

text: Bestämmelserna om upphandlingsskadeavgift trädde i kraft den 15 juli 2010. Enligt övergångsbestämmelsen gäller äldre bestämmelser för upphandlingar som har påbörjats före ikraftträdandet. Det aktuella avtalet är daterat den 1 januari 2008. Det innebär att bestämmelserna om upphandlingsskadeavgift inte är tillämpliga i detta ärende. Vi har därför valt att gå vidare i granskningen av er upphandling genom ett tillsynsbeslut.

text: Rättsläget

text: Syftet med upphandlingsreglerna är bland annat att upphandlande myndigheter ska använda offentliga medel för köp av varor och tjänster på bästa sätt, genom

text: att uppsöka och dra nytta av konkurrensen på aktuell marknad. Samtidigt syftar regelverket till att ge leverantörerna möjlighet att tävla på lika villkor i varje upphandling.

text: Bestämmelserna i lagen (

text: ) om offentlig upphandling ska tillämpas på upphandlingar som har påbörjats före ikraftträdandet av lagen (

text: ) om offentlig upphandling den 1 januari 2008.

text: En upphandling anses ha påbörjats när den upphandlande myndigheten beslutat att inleda ett upphandlingsförfarande och ett sådant beslut kommit till kännedom utåt genom kontakter med extern part i syfte att anskaffa det som beslutet avser. Det gäller även om upphandlingsförfarandet leder fram till en otillåten direktupphandling. Detta framgår av Högsta förvaltningsdomstolens dom i

text: HFD 2013 ref. 31

text: Som nämnts ovan är det nu aktuella avtalet daterat den 1 januari 2008. Det innebär att upphandlingen måste ha påbörjats senast under föregående år. Bestämmelserna i 1992 års LOU ska därför tillämpas på upphandlingen. Detta innebär dock inte någon skillnad i sak för den fråga vi har att pröva jämfört med om 2007 års LOU istället hade varit tillämplig.

text: Huvudregeln i 1992 års LOU är att alla kontrakt som omfattas av lagens tillämpningsområde ska annonseras och att alla leverantörer ska få möjlighet att lämna anbud respektive ansöka om att få lämna anbud. En upphandlande myndighet kan dock genom de så kallade in-house-reglerna tilldela kontrakt till en enhet som formellt sett är fristående från myndigheten utan att behöva följa bestämmelserna om offentlig upphandling. In-house-reglerna kallas även för Teckalreglerna efter namnet på en av parterna i det rättsfall där EU-domstolen för första gången slog fast möjligheten till detta undantag från skyldigheten att upphandla.

text: In-house-reglerna har i sin nuvarande lydelse införts i 2007 års LOU genom en lagändring den 1 januari 2013. Av ändringsförfattningen (

text: ) framgår att bestämmelsen även ska tillämpas i fall då avtal har slutits före ikraftträdandet. Detta innebär alltså att bestämmelsen gäller även för det aktuella avtalet.

text: För att in-house-reglerna ska vara tillämpliga i ert fall måste följande två förutsättningar vara uppfyllda samtidigt:

text: 1) Ni ska utöva en kontroll över Serkon som motsvarar den som ni utövar över er egen förvaltning (kontrollkriteriet).

text: 2) Serkon ska också bedriva huvuddelen av sin verksamhet tillsammans med er (verksamhetskriteriet).

text: När både kontrollkriteriet och verksamhetskriteriet är uppfyllda omfattas inte ett avtal mellan den upphandlande myndigheten och leverantören av bestämmelserna om offentlig upphandling. Sådana inköp behöver därmed inte upphandlas enligt 1992 års LOU respektive 2007 års LOU.

text: Det är i sammanhanget viktigt att uppmärksamma att även senare inträffade förhållanden kan beaktas vid bedömningen av om in-house-reglerna är tillämpliga. Detta följer av EU-domstolens avgörande i

text: mål C-29/04

text: , Mödling. I målet hade en kommun först slutit avtal med ett helägt kommunalt aktiebolag för att en kort tid därefter sälja en betydande andel av detta bolag till ett privat företag. Den österrikiska regeringen hade till stöd för förfarandet åberopat in-house-reglerna eftersom avtalet med bolaget ingicks medan aktierna helt och hållet ägdes av kommunen. EU-domstolen ansåg dock att det vid aktuella förhållanden inte är den faktiska tidpunkten för tilldelningen av det offentliga kontraktet i fråga som är relevant för bedömningen av huruvida in-house-reglerna skulle tillämpas. När omständigheterna kräver det ska istället tilldelningen bedömas med beaktande av samtliga förevarande moment, samt deras syfte, och inte bara utifrån ett kronologiskt förlopp.

text: Om en myndighet åberopar in-house-reglerna och gör inköp utan upphandling trots att kontroll- och verksamhetskriterierna inte är uppfyllda i ett visst fall, kan det vara att betrakta som en otillåten direktupphandling som kan leda till att avtalet ogiltigförklaras eller att myndigheten tvingas betala upphandlingsskadeavgift.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Ni bröt mot upphandlingsreglerna när ni tecknade avtal med Serkon utan föregående annonsering. De så kallade in-house-reglerna är inte tillämpliga under sådana förhållanden som är aktuella i ärendet.

text: Om en kommun i nära anslutning till privatiseringen av ett eget bolag har åberopat in-house-reglerna för att kunna teckna avtal med bolaget utan föregående annonsering så måste affären bedömas utifrån sitt sammanhang och inte bara utifrån ett kronologiskt förlopp. Även om bolaget formellt sett ägdes av kommunen vid avtalstidpunkten så innebär detta förhållande alltså inte i sig att in-housereglerna undantagslöst kan anses tillämpligt. En sådan ordning skulle öppna för uppenbara möjligheter att kringgå bestämmelserna om offentlig upphandling.

text: Under början av 2008 tecknade ni ett tioårigt avtal med Serkon till ett värde som översteg då gällande tröskelvärde för kommunal upphandling av A-tjänster. Avtalstecknandet har med åberopande av in-house-reglerna inte föregåtts av någon annonsering. En kort tid efter avtalstecknandet har emellertid samtliga aktier i Serkon överlåtits till en privat ägare. Utifrån EU-domstolens uttalanden i

text: Mödling-domen bedömer vi att omständigheterna är sådana att tilldelningen ska bedömas utifrån sitt sammanhang och inte bara utifrån ett kronologiskt förlopp. Vi anser mot denna bakgrund att förfarandet objektivt sett måste ses som ett konstlat upplägg i syfte att kringgå upphandlingsreglerna. Vidare framgår det av handlingarna i ärendet att värderingen av Serkon inför aktieöverlåtelsen har varit avhängig att ni tecknade ett minst femårigt avtal med bolaget vilket indikerar att ett avtal då ännu inte hade ingåtts. Det kan också, även om det saknar avgörande betydelse för vår bedömning, pekas på att avtalet med Serkon registrerades i kommunens diarium först efter det att styrelsen i Vellinge Koncern AB fattade beslut om att sälja bolaget. Denna omständighet tillsammans med värderingsintyget talar dessutom för att det verkliga kronologiska förloppet kan ha varit ett annat än vad avtalets datering ger sken av.

text: Vi bedömer att det skulle stå i strid med syftet bakom upphandlingsreglerna att enbart bedöma affären utifrån situationen vid avtalstecknandet utan att beakta verkningarna av den senare aktieöverlåtelsen. Tilldelningen får därför anses ha skett direkt till Serkon som ett privatägt företag. Det har i utredningen inte heller framkommit några omständigheter som medför att någon av de undantagssituationer som anges i 1992 års LOU skulle kunna bli tillämpliga.

text: Vid vår bedömning har vi utgått från att ni är skyldiga att följa bestämmelserna i 1992 års LOU och att avtalet i fråga till övervägande del avser sådana administrativa tjänster för redovisning, revision och bokföring samt organisationskonsulttjänster som enligt kategori 9 och 11 i bilagan till 1992 års LOU utgör så kallade Atjänster. Tröskelvärdet för kommunal upphandling av varor och tjänster som omfattas av 1992 års LOU uppgick år 2007 till 1 826 000 kronor. Vi har med ledning av de uppgifter som framkommit i ärendet uppskattat avtalets värde till ca 120 miljoner kronor i enlighet med den beräkningsregel som följer av 5 kap. 7 § 1992 års LOU. Vellinge kommuns utbetalningar till Serkon under perioden den 1 januari 2008 till och med den 26 november 2013 uppgår dock enligt våra uppgifter

text: till totalt 182 299 264 kronor, vilket motsvarar cirka 30 miljoner kronor per år.

text: Slutsats

text: Vi bedömer att det inte var förenligt med 1992 års LOU att teckna avtal med Serkon med hänvisning till in-house-reglerna. Eftersom det inte heller har framkommit att något av undantagen i lagen var tillämpligt har ni gjort en otillåten direktupphandling. Tjänsterna skulle ha upphandlats genom ett annonserat förfarande.

text: HUR MAN ÖVERKLAGAR, bilaga 1


motpart: Kattis

title: Leveransvägran - barnvagnar

text: Er skrivelse angående leveransvägran - barnvagnar

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 18 januari 2001 anfört klagomål över Ni nekats leverans av barnvagnar från Brio och Emmaljunga, och Ni ifrågasätter om företagen har rätt att neka Er att köpa deras produkter.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: En grundläggande utgångspunkt i det svenska näringsrättsliga regelverket är avtalsfriheten. En säljare kan i princip fritt välja köpare, t.ex. en återförsäljare, för vidareförsäljning sina varor eller tjänster. Lagstiftaren har i syfte att skydda konkurrensintresset genom KL givit förutsättningar att under vissa förhållanden göra avsteg från nämnda princip.

text: Allmänt sett kan sägas beträffande leveransvägran att det inte finns någon tydlig gräns mellan vad som omfattas av principen om avtalsfrihet och vad som omfattas av KL:s förbud. Generellt kan sägas att ett företag som har en objektiv godtagbar grund för att vägra leverans till en etablerad kund (leveransavstängning) inte träffas av KL:s förbud. Rättsläget är mer oklart vad gäller vägran att leverera till en helt ny kund men det får anses vara klart att KL i dessa fall är tillämplig endast under speciella omständigheter.

text: En form av konkurrensbegränsande agerande på området för säljvägran som är allvarligt från konkurrenssynpunkt är att ett företag ensamt eller tillsammans med andra företag utövar påtryckningar på en leverantör om att denne inte skall sälja varor eller tjänster till ett visst företag. En sådan påtryckning kan vara hot om att anlita en annan leverantör. Leverantörens benägenhet att ge efter för sådana påtryckningar kan ha ett direkt samband med omfattningen av företagets eller de samverkande företagens inköp hos leverantören. Ett samordnat agerande som begränsar konkurrensen omfattas av förbudet enligt

text: 6 §

text: KL.

text: Frågan om olika former av leveransvägran utvecklas i Konkurrensverkets rapport Konkurrenshinder för småföretag - en studie av klagomålsärenden (1998:2; avsnitt 4.2 och 6.3).

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Konkurrensverket vidtar ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom . Föredragande har varit Bertel Kinch .

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

title: Uppföljning kalkylstöd

text: Uppföljning av kalkylstöd

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avslutar utredningen avseende uppföljning av kalkylstöd. Frågan om Sweboats hantering av medlemmars försäljningsstatistik handläggs vidare i ärende dnr 414/2012.

text: Ärendet

text: Svenska Varvsföreningen genom Båtbranschens riksförbund (idag även benämnt Sweboat) ansökte år 1993 till Konkurrensverket om ett icke-ingripandebesked för sin rikttidlista (dnr 791/93). Rikttidlistan var avsedd som ett hjälpmedel för medlemsföretagen att beräkna pris för olika tjänster, t.ex. reparationsarbeten. Rikttidlistan innehöll bland annat ett cirkapris för timersättningen samt en tidsfaktor för respektive tjänst. Konkurrensverket avslog ansökan den 20 december 1993 med motiveringen att den var att betrakta som en horisontell cirkaprislista och som sådan konkurrensbegränsande. Det kan även nämnas att sökanden hade uppgivit att de angivna cirkapriserna enbart utgjorde räkneexempel. Konkurrensverket uttalade avseende detta att även samverkan mellan konkurrenter i fråga om kalkylunderlag kan påverka prissättningen om kalkylunderlaget innehåller specifika värden. Den aktuella rikttidlistan innehöll specificerade värden i form av tidsfaktorer för varje angiven tjänst och rikttidlistans utformning var således konkurrensbegränsande även utan cirkapriserna.

text: Konkurrensverket har i en uppföljning av detta ärende kontaktat dels Svenska Varvsföreningen och Sweboat och dels ett antal medlemsföretag och ställt frågor kring hur Svenska Varvsföreningen och Sweboat idag hanterar frågan om kalkylstöd. Utredningen visar att Svenska Varvsföreningen år 1997 tog fram ett digitalt kalkylstöd till sina medlemmar. Kalkylstödet uppdaterades sista gången år 2005. Konkurrensverket har tagit del av det digitala kalkylstödet och det liknar den ovan nämna rikttidlistan med specificerade tidsfaktorer för respektive tjänst samt med en angiven timersättning.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket avslog den 20 december 1993 ansökan om icke-ingripandebesked från Svenska Varvsföreningen genom Båtbranschens riksförbund avseende deras rikttidlista. Fyra år senare, år 1997, tog Svenska Varvsföreningen fram ett digitalt kalkylstöd som hade stora likheter med den tidigare rikttidlistan. Kalkylstödet uppdaterades sista gången år 2005. Konkurrensverket finner det anmärkningsvärt att Svenska Varvsföreningen tog fram detta kalkylstöd efter att Konkurrensverket så kort tid innan nekat dem icke-ingripandebesked för rikttidlistan då denna befunnits vara konkurrensbegränsande. Föreningens medlemsföretag tycks dock inte använda kalkylstödet idag och Konkurrensverket väljer därför av prioriteringsskäl att inte utreda saken ytterligare.

text: Under utredningen har framkommit att Sweboat under ett antal år begärt in uppgifter från medlemsföretag om antal sålda utombordsmotorer samt en gång per år skickat ut en redovisning av sålda enheter per märke och en redovisning av respektive företags marknadsandel till dessa medlemmar. Detta agerande skulle kunna strida mot förbudet i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: vilket kommer att utredas vidare. Under utredningen har även framkommit att Sweboat begär in uppgifter från medlemmar om sålda begagnade båtar samt ger ut en lista med priser på begagnade båtar till medlemmarna, uppgifter som också finns på Sweboats hemsida. Även detta agerande kommer att utredas vidare.

text: Detta beslut har fattats av biträdande avdelningschefen Linda Skoogberg. Föredragande har varit sakkunniga Linda Tell.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Utbildning Nord - uppföljning med anledning av ogiltighetsförklaring av hyresavtal avseende multifunktionsmaskiner

text: Utbildning Nord – uppföljning av ogiltigförklarat avtal

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet och kommer inte att utreda Utbildning Nords agerande i samband med ogiltigförklaringen av avtalet avseende hyra av multifunktionsmaskiner ytterligare.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket genomför inom ramen för sin tillsynsverksamhet en uppföljning av domstolsavgöranden som innebär att ett ingånget avtal har förklarats ogiltigt. Vid uppföljningen noterade Konkurrensverket att Förvaltningsrätten i Luleå förklarat ett avtal mellan Utbildning Nord, Koneo AB och De Lage Landen Finans AB avseende hyra av multifunktionsmaskiner ogiltigt. Konkurrensverket bad i en skrivelse att Utbildning Nord skulle redogöra dels för hur det ogiltigförklarade avtalet hade avslutats, dels för hur behovet av multifunktionsmaskiner tillgodosetts efter domen. Konkurrensverket önskade även ta del av en eventuell annons om ny upphandling. Om ett nytt avtal hade ingåtts önskade Konkurrensverket få ta del av kopia på det undertecknade avtalet och uppgift om värdet på avtalet.

text: Utbildning Nord har i svar anfört följande. Efter domen förhandlade Utbildning Nord med Koneo AB, De Lage Landen Finans AB samt med Papera Sol. AB (Canon) angående reglering av det ogiltigförklarade avtalet samt Papera Sol AB:s skadeståndsanspråk. Förhandlingarna resulterade i att samtliga transaktioner mellan Koneo AB och Utbildning Nord ska återställas till vad som gällde innan avtalet skrevs. Av det insända materialet framgår att Utbildning Nord har haft nytta av de tjänster som utförts av Koneo AB samt att Koneo drabbats av kostnader med anledning av hyresavtalet. Utbildning Nord ska därför ersätta Koneo AB med 508 750 kronor. Canon har riktat skadeståndsanspråk mot

text: Utbildning Nord och parterna har därför kommit överens om att Utbildning Nord ska ersätta Canon med 125 750 kronor.

text: Utbildning Nord planerar att genomföra en ny upphandling under februari månad för det aktuella behovet.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att effektivt utreda och ingripa mot problemet.

text: Av den utredning som hittills gjorts har det inte framkommit några uppgifter som föranleder skäl att närmre granska Utbildning Nords agerande till följd av att avtalet avseende hyra av multifunktionsmaskiner förklarades ogiltigt. Konkurrensverket skriver därför av ärendet.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Malin de Jounge. Föredragande har varit Mattias Berger.


title: Prishöjning - internetanslutning

text: Er skrivelse angående prishöjning internetanslutning

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 4 april 2001 anfört klagomål över den prishöjning till 295 kronor som Com hem genomfört.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Det är av största intresse för verket att få information om förhållanden som rör konkurrens- och prissättningsförhållanden på olika marknader. Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. För att verket skall utreda ett klagomål och pröva det aktuella agerandet med stöd av KL förutsätts normalt att agerandet påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den berörda varu- eller tjänstemarknaden. I Konkurrensverkets uppgifter ingår normalt inte att bedöma om ett pris är skäligt eller ej och i det aktuella fallet gäller också att företagen själva bestämmer berörda priser.

text: Enligt

text: 19 §

text: KL finns ett flertal förfaranden som kan vara missbruk av en dominerande ställning och som är förbjudna enligt lagen. Ett sådant missbruk kan vara att ett dominerande företag påtvingar en kund oskäliga inköps- eller försäljningspriser, s.k. överprissättning. En prövning enligt KL i sådant fall får bl.a. anses omfatta en analys som visar om priset står i rimlig relation till den berörda tjänstens ekonomiska värde. [1] En annan fråga som aktualiseras är fastställande av relevanta marknader. Den senare delen omfattar bl.a. en analys över graden av aktuella tjänsters utbytbarhet i ett kund- eller konsumentperspektiv.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Härutöver vill verket särskilt framhålla följande. När en fastighetsägare väl tecknat kontrakt med en operatör är man som lägenhetsinnehavare i princip hänvisad till denne under avtalets löptid. Från samhällsekonomiska utgångspunkter är det angeläget för konsumenterna och tillika lägenhetsinnehavarna att avtalen tecknas på så kort tid som möjligt för att kunna utnyttja den konkurrens som finns.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

text: [1] Frågor som rör oskäliga affärsvillkor, konkurrensreglerna och beslut av EG-domstolen utvecklas i

text: Konkurrenslagen

text: - en kommentar (Carlsson m.fl.; s. 246 f.).