title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - prissättning av framföranderättigheter till upphovsrättsligtskyddad musik i TV

sammanfattning: För prissättning av upphovsrättsligtskyddad musik i TV använde STIM gentemot utländska kanaler en minimitariff. Konkurrensverket fann att minimitariffen kunde vara diskriminerande då den inte tog hänsyn till faktiskt tittande. STIM förklarade dock att denna minimitariff skulle upphöra att tillämpas och ersättas av en ny ersättningsmodell som tog hänsyn även till faktiskt tittande. Konkurrensverket nöjde sig i förevarande fall med detta och vidtog inga ytterligare åtgärder i ärendet.

text: Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå (STIM) u.p.a.; org.nr 702002-3524, Box 27327, 102 54 STOCKHOLM

text: Saken

text: Beslut

text: Konkurrensverket vidtar inte någon åtgärd med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsning

text: Konkurrensverket har uppmärksammats på att den ersättningsmodell som STIM tillämpar vid prissättning av framföranderättigheter till upphovsrättsligt skyddad musik i TV i vissa fall begränsar konkurrensen på ett sätt som kan strida mot

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Konkurrensverket har i ärendet valt att avgränsa prövningen till frågan om den tariff som STIM tillämpar gentemot främst utländska kanaler, den s.k. minimitariffen, utgör ett missbruk av dominerande ställning enligt

text: 19 §

text: KL.

text: Bakgrund

text: Parten

text: STIM är en ekonomisk förening som förvaltar kompositörers, textförfattares och musikförlags ekonomiska rättigheter när musik spelas offentligt eller spelas in. STIM har drygt 30 000 anslutna kompositörer, bearbetare, textförfattare och musikförlag.

text: Branschförhållanden

text: STIM är den svenska länken i en världsomspännande kedja av upphovsrättsorganisationer som bevakar upphovsmäns ekonomiska rätt enligt

text: upphovsrättslagen

text: . Baserat på internationella överenskommelser mellan stater och ömsesidiga avtal mellan sällskap bevakas i varje land både inhemsk och utländsk musik. I och med anslutningen till STIM överlåter rättighetsinnehavaren sin lagliga rätt till ersättning vid offentligt framförande, inspelning och mångfaldigande till STIM. STIM förbinder sig i anslutningskontraktet att se till att den som spelar musik offentligt eller spelar in musik skall ha tillstånd (licens) och betala en ekonomisk ersättning som STIM sedan fördelar och avräknar till den eller dem som äger rätten till musiken. STIM licensierar all musik kollektivt till svenska musikanvändare och fördelar ersättningen individuellt till rättighetsinnehavarna - både svenska och utländska. Det innebär att den som vill använda musik exempelvis i sin restaurang, i sin butik eller på sitt diskotek kan genom avtal med STIM få tillgång till musikverk. STIM ser därefter till att musikens rättighetsinnehavare får ersättning för användningen.

text: Förfarandet

text: STIM:s ersättningsmodell för framföranderättigheter till upphovsrättsligt skyddad musik i TV är främst uppbyggd av två olika tariffer. En huvudtariff som utgörs av en s.k. stafflad royaltyskala och en minimitariff.

text: Minimitariffen har följande utseende:

text: Typ Musikandel STIM-ersättning Anslutna hushåll/år

text: Sport & Nyhetskanal 0 – 10 % 0,50 kr Underhållningskanal 11 – 40 % 1,50 kr Musiktätkanal 41 – 75 % 2,00 kr Renodlad musikkanal 76 – 100 % 2,50 kr

text: Huvudtariffen tillämpas så länge den ger STIM en högre ersättning än minimitariffen. Skulle ersättningen till STIM bli lägre vid tillämpning av huvudtariffen jämfört med minimitariffen, tillämpas således minimitariffen. STIM:s målsättning när det gäller att utarbeta lämpliga komplement till huvudtariffen har varit att det sammanlagda tariffsystemet skall kunna tillämpas fullt ut på alla kanaler oavsett inriktning, nationalitet eller spridningssätt.

text: rättslig bedömning

text: Enligt

text: 19 §

text: KL är missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på marknaden förbjudet. Som exempel på vad sådant missbruk kan bestå i nämns i bestämmelsen bl.a. att begränsa produktion, marknader eller teknisk utveckling till nackdel för konsumenterna (19 § 2 st. 2 p.) och att tillämpa olika villkor för likvärdiga transaktioner, varigenom vissa handelspartner får en konkurrensnackdel (19 § 2 st. 3 p.).

text: Relevant marknad

text: För att kunna avgöra om STIM har en dominerande ställning måste först den relevanta marknaden avgränsas. Det sker genom fastställande av den relevanta produktmarknaden och den relevanta geografiska marknaden. Syftet med att avgränsa såväl produktmarknad som geografisk marknad är att kartlägga det berörda företagets faktiska konkurrenter, dvs. vilka företag som utgör alternativa leverantörer för det berörda företagets kunder.

text: Den relevanta produktmarknaden omfattar bl.a. alla produkter som på grund av sina egenskaper, sitt pris och den tilltänkta användningen av köparna betraktas som utbytbara. En avgränsning av området för vilka produkter som skall betraktas som utbytbara kan ske genom en analys av produktens egenskaper och dess avsedda användning. Av betydelse i detta sammanhang är bl.a. hur kunderna värderar olika produkters egenskaper och innehåll.

text: Den relevanta produktmarknaden i detta fall utgörs av det som TV-bolagen efterfrågar hos STIM, nämligen framföranderättigheter till upphovsrättsligt skyddad musik i TV.

text: Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren (jfr

text: MD 1998:3

text: Ifrågavarande prövning rör framföranderättigheter till upphovsrättsligt skyddad musik i TV i Sverige. Den geografiska marknaden bör därför bestämmas till motsvarande område, dvs. Sverige.

text: Dominerande ställning

text: STIM har en faktisk monopolställning på marknaden för framföranderättigheter till upphovsrättsligt skyddad musik i TV i Sverige och har följaktligen en dominerande ställning på denna marknad.

text: Även Marknadsdomstolen (MD) har i dom den 16 april 1998 (

text: MD 1998:5

text: ) funnit att STIM har en dominerande ställning på den i ärendet relevanta marknaden.

text: Missbruk

text: Ett TV-bolag eller kabelbolag som debiteras enligt minimitariffen betalar enligt en taxa som bestäms av mängden spelad musik och antal anslutna hushåll (se punkt 6).

text: MD anförde i sin ovan nämnda dom att det ankommer enligt allmänna avtalsrättsliga principer på STIM och den som önskar komma i åtnjutande av rätten att framföra upphovsrättsligt skyddad musik att komma överens om den ersättning som skall utgå för framföranderätten. Parterna har härvid frihet att bestämma såväl enligt vilka grunder ersättning skall utgå som ersättningsbeloppens storlek. För den i det målet aktuella tariffen hade mätbara förhållanden som musikmängd, potentiellt tittande/täcknings-grad och faktiskt tittande lagts till grund för beräkningen. MD anförde vidare att den i målet bedömda ersättningsmodellen var ett sätt att värdera den tillhandahållna produkten. De faktorer som ingick i modellen fick dock enligt MD inte ges en innebörd som gjorde att tillämpningen av modellen fick en konkurrenssnedvridande effekt.

text: Vid bedömningen av om en prisdifferentiering mellan olika kunder skall anses vara diskriminerande är principen om pris efter prestation vägledande. Den innebär att skilda priser kan vara diskriminerande endast om det inte finns någon objektiv grund för skillnaden. I tidigare beslut från Konkurrensverket rörande STIM:s ersättningsprinciper (bl.a. dnr 1302/96 och 712/94) har verket funnit att de faktorer som bör ha betydelse och som är både objektiva och mätbara är främst följande: - Mängden sänd musik, dvs. antalet musikminuter som en TV-kanal sänder - TV-kanalens räckvidd, potentiellt tittande - Faktiskt tittande - Kostnader för STIM för att tillhandahålla de olika TV-bolagen musik

text: Det är inte Konkurrensverkets uppgift att ta ställning till exakt hur en tariff skall vara konstruerad. Det torde vara förenat med mycket stora svårigheter att konstruera en tariff som är helt rättvis för alla TV-bolag. Vissa förenklingar i beräkningsmodellen måste därför STIM tillåtas när man utformar sitt tariffsystem.

text: STIM har anfört att de grundläggande skälen till att man tillämpar minimitariffer är att upphovsmännen alltid skall vara tillförsäkrade en lägsta ersättning för tillgängliggörandet av sina verk samt att STIM alltid skall erhålla täckning för sina kostnader. Tariffen är emellertid endast viktad efter antal anslutna hushåll och musikmängd. Den parameter som "saknas" i minimitariffen, av de som kriterier Konkurrensverket anser bör beaktas, är faktiskt tittande. Enligt kontakter som Konkurrensverket haft med s.k. mediamätningsinstitut är mätningar av faktiskt tittande på kanaler med få tittare möjliga och också förekommande i praktiken.

text: Den av STIM tillämpade minimitariffen innebär att en kanal med lågt faktiskt tittande alltid betalar avsevärt mera för framföranderätten till upphovsrättsligt skyddad musik per "tittad" musikminut än en kanal med högt faktiskt tittande. Genom att minimitariffen inte tar någon hänsyn alls till det faktiska tittandet är den därigenom missgynnande för TV-bolag med lågt faktiskt tittande till förmån för TV-bolag med högt faktiskt tittande. Minimitariffen alltså är inte konkurrensneutral utan kan vara diskriminerande i den mening som avses i

text: 19 § 2 st. 3 p.

text: KL. Minimitariffen kan av samma skäl också innebära ett etableringshinder och därför utgöra missbruk enligt

text: 19 § 2 st. 2 p.

text: KL.

text: STIM har emellertid förklarat att man kommer att upphöra med den nuvarande minimitariffen under maj månad 1999. En ny minimitariff som också tar hänsyn till uppmätt faktiskt tittande kommer att införas under samma månad. Konkurrensverket nöjer sig i förevarande fall med detta och vidtar därför inga ytterligare åtgärder i ärendet.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får MD enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av rättschefen Kenny Carlsson. Föredragande har varit Monica Gustafson. I den slutliga handläggningen har också konkurrensrådet Ulf Malmström deltagit.

text: Kenny Carlsson Monica Gustafson

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: EasyPark Group AS, Mobility 1 SAS

nyckelord:
Företagsförvärv
Fordon, färdmedel, resande

publisher: Konkurrensverket

title: EasyPark Group AS och Mobility 1 SAS

org: kkv

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 142/2024 – EasyPark Group AS och Mobility 1 SAS.

text: Konkurrensverkets beslut

type: rubrik

text: 2024-03-26 (Dnr 142/2024)

type: stycke

text: Den 21 februari 2024 gjorde EasyPark Group AS (EasyPark) en frivillig anmälan till Konkurrensverket om förvärv av ensam kontroll över Mobility 1 SAS (Flowbird).

text: EasyPark är baserat i Norge och bedriver verksamhet i cirka 20 länder i Europa samt i USA och Australien. I Sverige tillhandahåller EasyPark mobila betallösningar för parkering och relaterade tjänster till offentliga och privata parkeringsoperatörer, det vill säga aktörer som äger eller ansvarar för förvaltning av parkeringar. EasyPark ingår avtal med parkeringsoperatörer och erbjuder sedan sina tjänster till konsumenter och företag som nyttjar parkeringsoperatörernas parkeringsplatser.

text: Det franska företaget Flowbird är verksamt i mer än 70 länder och erbjuder bland annat lösningar för att hantera och betala parkering. I Sverige utgörs Flowbirds verksamhet huvudsakligen av tillhandahållande av parkeringsautomater till parkeringsoperatörer. Flowbird erbjuder även en mobil betallösning men företagets verksamhet inom detta segment är begränsad.

text: EasyPark blir efter förvärvet den största leverantören i Sverige av både mobila betallösningar och parkeringsautomater – produkter som har nära anknytning till varandra. Konkurrensverket har bland annat utrett om EasyPark efter förvärvet skulle ha möjlighet och incitament att tillämpa en strategi i syfte att avskärma konkurrenter. Detta skulle kunna ske genom att EasyPark utnyttjar Flowbirds starka ställning inom parkeringsautomater som hävstång för att öka sin försäljning av mobila betallösningar till parkeringsoperatörer. Utredningen visar att parkeringsoperatörer tillämpar modeller som kan motverka sådan avskärmning, exempelvis genom så kallade auktorisationssystem, där alla leverantörer av betallösningar som uppfyller vissa villkor får leverera sina betaltjänster. Vissa parkeringsoperatörer har också valt att utveckla egna mobila betallösningar. Utredningen visar vidare att parkeringsoperatörers inköp av parkeringsautomater under flera år präglats av tillbakagång, liksom andelen betaltransaktioner som görs via parkeringsautomater. Denna nedåtgående trend väntas fortsätta vilket innebär att en eventuell avskärmningsstrategi skulle påverka en relativt liten och därtill krympande efterfrågan.

text: Konkurrensverkets sammantagna bedömning är att det anmälda företagsförvärvet inte är ägnat att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet eller en avsevärd del av landet. Det lämnas därför utan åtgärd.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Anmälande företag

text: EasyPark Group AS, 919 999 055, c/o EasyPark AS, Innspurten 9, 0663 Oslo, Norge

text: Ombud: advokaterna AA och BB och biträdande juristen CC

text: Förvärvsobjekt

text: Mobility 1 SAS, 904 155 066, 2 ter Rue Du Chateau 92200 Neuilly-Sur-Seine, Frankrike

text: Ombud: advokaten DD

text: Saken

text: Anmälan enligt

text: 4 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: om företagskoncentration; parkeringstjänster

text: Beslut

text: Konkurrensverket lämnar EasyPark Group AS förvärv av ensam kontroll över Mobility 1 SAS utan åtgärd.

text: Företagskoncentrationen och berörda företag

text: Den anmälda företagskoncentrationen

text: 1. EasyPark Group AS (EasyPark) har den 21 februari 2024 till Konkurrensverket anmält förvärv av ensam kontroll över Mobility 1 SAS (Flowbird). EasyPark och Flowbird benämns gemensamt i det följande ”Parterna”.

text: 2. EasyPark har gjort en frivillig anmälan av företagskoncentrationen enligt

text: 4 kap. 7 § 2 konkurrenslagen

text: , KL, (Anmälan). Flowbirds omsättning i Sverige föregående räkenskapsår understeg 200 miljoner kronor men Parternas sammanlagda omsättning i Sverige översteg en miljard kronor. Konkurrensverket har därmed behörighet att pröva koncentrationen.

text: Berörda företag

text: EasyPark

text: 3. EasyPark bedriver verksamhet i cirka 20 länder i Europa samt i USA och Australien. I Sverige tillhandahåller EasyPark parkeringstjänster och relaterade tjänster till konsumenter och företag samt mobila parkeringstjänster till offentliga och privata parkeringsoperatörer, det vill säga aktörer som äger eller ansvarar för förvaltning av parkeringar. EasyPark ingår avtal med parkeringsoperatörer och erbjuder sedan sina tjänster till slutanvändare som nyttjar parkeringsoperatörernas parkeringsplatser.

text: 4. EasyParks parkeringstjänster till slutanvändare avser främst möjligheten att kunna starta, stoppa, förlänga och betala parkering på distans genom en mobilapplikation eller annan digital lösning, såsom textmeddelande (SMS). EasyParks tjänster inkluderar även funktioner som hjälper slutanvändare att hitta en ledig parkering och att hantera elbilsladdning i anslutning till parkeringen samt tjänster som möjliggör kommunikation med så kallad ANPR-teknik (kameralösning med automatisk nummerplåtsigenkänning) som används i exempelvis vissa parkeringsgarage, så att parkeringen kan startas och avslutas när en bil kör in i respektive ut från parkeringen.

text: 5. Till företagskunder erbjuder EasyPark en tjänst för administration av företagsbilar som gör det möjligt att hantera de anställdas parkeringskostnader genom bland annat utgiftsrapporter och gemensam faktura.

text: 6. För parkeringsoperatörer kan EasyPark även tillhandahålla information om exempelvis beläggningsgrad, vilket ger en överblick över vilka gator och områden som är populära vid olika tider på dygnet eller i veckan. EasyPark kan också erbjuda parkeringsoperatörer tjänster i form av en funktion för insamling av parkeringsdata från alla leverantörer av parkeringstjänster som

text: är verksamma inom en parkeringsoperatörs område, en så kallad hublösning. Via en hub kan parkeringsoperatörer hantera information från de olika leverantörerna.

text: 7. EasyPark ägs och kontrolleras gemensamt av två investeringsbolag, Verdane och Vitruvian.

text: Flowbird

text: 8. Flowbird erbjuder bland annat lösningar för betalning och övrig hantering av parkering. De huvudsakliga kunderna för dessa tjänster är offentliga och privata parkeringsoperatörer. Flowbirds största marknader, sett till försäljning, är Frankrike, USA och Storbritannien, och företaget bedriver verksamhet i mer än 70 länder. Den svenska verksamheten representerar en liten del av Flowbirds totala omsättning, och utgör enligt Parterna en obetydlig del av företagskoncentrationens rational.

text: 9. I Sverige innefattar Flowbirds verksamhet försäljning av parkeringsautomater till parkeringsoperatörer. Företaget erbjuder också tjänster för underhåll och uppgraderingar av parkeringsautomater samt reservdelar och mjukvara.

text: 10. Vidare erbjuder Flowbird en mobilapplikation som ger möjlighet för slutanvändaren att starta, stoppa, förlänga och betala parkering på distans. Denna verksamhet representerade en liten del av Flowbirds omsättning i Sverige det senaste räkenskapsåret.

text: 11. Flowbird tillhandahåller även hub-lösningar, som parkeringsoperatörer använder för att hantera och aggregera parkeringsinformation från parallella leverantörer av parkeringstjänster, och som ska underlätta deras parkeringsövervakning.

text: 12. Flowbird kontrolleras av fonder som förvaltas av investeringsbolaget Searchlight Capital Partners.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 13. Det föreligger ett horisontellt samband mellan Parternas verksamheter då både EasyPark och Flowbird tillhandahåller mobila betallösningar för parkering (mobila betallösningar) till parkeringsoperatörer respektive slutanvändare, såväl privatpersoner som företag, samt vissa tjänster relaterade till detta. Därutöver finns ett samband mellan Parterna eftersom Flowbird bedriver verksamhet avseende parkeringsautomater, som har en nära anknytning till mobila betallösningar.

text: 14. Vad gäller företagstjänster framgår det av Anmälan att Flowbirds verksamhet mot företagskunder är ytterst begränsad. Flowbirds

text: företagstjänst tillhandahålls några företag i ett visst geografiskt område, där EasyPark inte har någon sådan tjänst. Mot bakgrund av detta har Konkurrensverket inte närmare utrett företagskoncentrationens effekter avseende företagstjänster.

text: 15. Genom en så kallad white label-lösning för mobil betallösning kan en parkeringsoperatör under eget varumärke tillhandahålla en mobilapplikation som utvecklats av någon annan, på uppdrag av operatören. Såväl EasyPark som Flowbird har tidigare levererat white label-lösningar men erbjuder inte längre sådana. I dag finns därmed inget samband mellan Parternas verksamheter avseende white label-lösningar. Konkurrensverket har således inte närmare utrett företagskoncentrationens effekter avseende white labellösningar.

text: 16. Avseende hub-lösningar till parkeringsoperatörer finns ett horisontellt samband mellan Parterna, då både EasyPark och Flowbird erbjuder sådana lösningar. Under utredningen har vissa aktörer framfört farhågor om att EasyPark och Flowbird, i egenskap av hub-leverantörer, får tillgång till information från konkurrerande leverantörer av mobila betallösningar som är verksamma där EasyPark eller Flowbird driver en hub. Informationen omfattar exempelvis användare, antal transaktioner (parkeringstillfällen) och parkeringsmönster, och de aktörer som framfört farhågorna menar att EasyParks eller Flowbirds tillgång till denna information kan få konkurrensbegränsande effekter. Vissa aktörer har dessutom framfört farhågor om att EasyPark genom företagskoncentrationen skulle få en stark ställning vad gäller tillhandahållande av hub-lösningar.

text: 17. Konkurrensverkets utredning bekräftar inte dessa farhågor. De kontakter Konkurrensverket haft med ett antal kommuner som har hub-lösning, visar att det är kommunen, det vill säga parkeringsoperatören, som äger informationen i hub:en. EasyParks och Flowbirds tillgång till information från konkurrerande leverantörer är begränsad till vad som är nödvändigt för att tillhandahålla hub-lösningen, vilket också EasyPark uppgett i Anmälan. Vidare visar utredningen att varken EasyParks eller Flowbirds verksamhet inom hub-lösningar är särskilt omfattande och att Parternas omsättning från dessa tjänster är begränsad. Utredningen visar också att det finns andra leverantörer av hub-lösningar att tillgå, inte endast leverantörer av mobila betallösningar utan även exempelvis it-företag.

text: 18. Konkurrensverkets vidare utredning har således fokuserat dels på det horisontella sambandet mellan Parterna avseende mobila betallösningar, dels på det samband av konglomerattyp som finns mellan Parterna, då deras

text: respektive fokus ligger på tillhandahållande av tjänster och produkter som är nära relaterade till varandra.

text: 19. Konkurrensverket har under utredningen genomfört en webbaserad enkätundersökning med kunder till Parterna (parkeringsoperatörer) samt inhämtat uppgifter från vissa av Parternas konkurrenter genom skriftliga ålägganden och intervjuer. Konkurrensverket har även intervjuat en representant för parkeringsoperatörernas branschförening Svepark. Konkurrensverket har därtill genomfört en analys av offentliga upphandlingar avseende mobila betallösningar som någon av Parterna och/eller övriga leverantörer deltog i under perioden 1 januari 2019–15 december 2023.

text: Marknadsförhållanden

text: Värdekedjan för betallösningar för parkering

text: 20. Mark kan upplåtas för parkering på såväl gatumark som tomtmark.

text: 21. Gatumark, eller allmän platsmark, består främst av gator, trottoarer och till dessa närliggande ytor samt parker. Oftast ägs gatumark av en kommun eller ett kommunalt bolag. Kommun upplåter marken för parkering. Kommuner har rätt att avgiftsbelägga parkering på gatumark. Trenden går mot att alltfler kommuner inför avgiftsbelagd parkering. I dag har cirka 85 av landets kommuner avgiftsbelagd parkering på gatumark.

text: 22. Tomtmark, eller kvartersmark, är all mark som inte är gatumark. Tomtmark består bland annat av utomhusparkering som inte definieras som gatumark, samt parkeringsgarage eller avgränsade större parkeringsplatser vid torg, köpcentrum eller flygplatser. Marken ägs antingen av privata juridiska eller fysiska personer, eller av offentliga juridiska personer såsom kommunala bolag.

text: 23. Offentliga fastighetsägare överlåter vanligtvis förvaltningen av sina parkeringsplatser till ett offentligt bolag eller bedriver sådan verksamhet i egen regi (offentliga parkeringsoperatörer). Exempel på offentliga parkeringsoperatörer är Göteborgs Stads Parkering AB, Uppsala Parkering AB, Gävle Parkeringsservice AB och Stockholms Stads Parkerings Aktiebolag.

text: 24. Privata fastighetsägare anlitar normalt privata företag för förvaltning av sina parkeringsplatser eller ombesörjer sådan verksamhet på egen hand (privata parkeringsoperatörer). Företagen APCOA Sverige AB (APCOA), Aimo Park Sweden AB (Aimo), Smart Parkering i Sverige AB (Smart Parkering), Controlla AB (Controlla), Parkman i Sverige AB (Parkman) och P-tjänst Sverige AB (P-tjänst) är exempel på sådana privata parkeringsoperatörer.

text: 25. Både privata och offentliga parkeringsoperatörer avgör, antingen på egen hand eller i samråd med fastighetsägaren, vilka typer av betallösningar för parkering som ska finnas på den parkeringsplats som operatören förvaltar. Det är oftast parkeringsoperatören som ansvarar för inköp av, och för att ingå avtal med, leverantörer av olika betallösningar för parkering. Några parkeringsoperatörer är vertikalt integrerade i värdekedjan genom att de har utvecklat egna betallösningar för parkering.

text: 26. Det finns flera olika betallösningar för parkering på den svenska marknaden, inklusive parkeringsautomater, mobilapplikationer, ANPR-teknik och parkeringsbommar med ansluten parkeringsautomat och/eller kamera. ANPR-teknik och parkeringsbommar har historiskt sett tillhandahållits på tomtmark, medan parkeringsautomater och mobilapplikationer används för parkering såväl på gatumark som på tomtmark.

text: Mobila betallösningar

text: 27. Med mobila betallösningar avses lösningar för betalning och övrig hantering av parkering via mobiltelefon genom en mobilapplikation, en SMS-funktion eller en talsvarstjänst. Genom mobila betallösningar kan slutanvändare bland annat påbörja, förlänga, avsluta och betala parkering via en mobiltelefon. Tjänster till slutanvändare kan även inkludera funktioner för att hitta ledig parkering, och hantering av elbilsladdning i anslutning till parkering. Vissa leverantörer erbjuder även slutanvändare möjlighet att köpa abonnemang där parkering och andra tilläggstjänster ingår till en fast avgift.

text: 28. Mobila betallösningar finns i dag på en stor andel av alla avgiftsbelagda parkeringsplatser i landet. Mobila betallösningar kan även finnas på sådana parkeringsplatser där avgiftsfri parkering ingår under en viss period. För att en leverantör ska kunna erbjuda sin mobila betallösning på en parkeringsplats förutsätts att leverantören ingår avtal med den parkeringsoperatör som äger eller förvaltar parkeringsplatsen.

text: 29. De offentliga och privata parkeringsoperatörernas inköpsmönster avseende mobila betallösningar, krav på funktioner i dessa betallösningar och modeller för ersättning till leverantörerna kan skilja sig åt.

text: 30. Offentliga parkeringsoperatörer köper mobila betallösningar genom annonserade offentliga upphandlingar eller genom direktupphandlingar. Alternativt tillämpar parkeringsoperatörerna så kallade auktorisationssystem vilket innebär att alla leverantörer som uppfyller vissa krav får tillhandahålla sin betallösning på de parkeringsplatser som operatören förvaltar. Vid annonserade upphandlingar eller direktupphandlingar kan parkeringsoperatörer begränsa antalet mobila betallösningar som ska finnas tillgängliga. EasyPark uppskattar att ungefär hälften av de offentliga köp som genomfördes under 2023 avsåg annonserade upphandlingar, cirka en

text: tredjedel auktorisationssystem och resterande del direktupphandlingar. Kontraktstiderna för mobila betallösningar är olika hos olika parkeringsoperatörer, och varierar vanligen mellan ett och tio år, ofta med möjlighet till förlängning.

text: 31. Konkurrensverkets utredning visar att offentliga parkeringsoperatörer i huvudsak upphandlar mobila betallösningar separat från andra betallösningar och relaterade tjänster för parkering. Utredningen visar bland annat att parkeringsautomater och mobila betallösningar har olika livslängd och att de normalt upphandlas med olika intervall.

text: 32. Vidare visar Konkurrensverkets utredning att offentliga parkeringsoperatörer ofta uppställer krav på kostnadsneutralitet, det vill säga att en leverantör inte får ta ut någon extra avgift, serviceavgift, utöver parkeringsavgiften från slutanvändare. Detta hindrar dock inte att leverantören tar ut avgifter för eventuella tilläggstjänster som erbjuds slutanvändare. Runt tre fjärdedelar av de offentliga parkeringsoperatörer som svarat på Konkurrensverkets enkät har angett att de vanligtvis tillämpar kostnadsneutralitet i avtal med leverantörer av mobila betallösningar.

text: 33. Vad avser offentliga upphandlingar av mobila betallösningar visar Konkurrensverkets upphandlingsanalys att det förekommer att leverantörer lämnar nollkronorsanbud. Analysen visar också att negativa anbudspriser förekommer.

text: 34. Privata parkeringsoperatörer gör normalt sina inköp genom offertförfrågningar för att därefter ingå avtal med en eller flera leverantörer. Parkeringsoperatörens möjligheter att välja hur många och vilka mobila betallösningar som ska finnas på en parkeringsplats, kan vara reglerade av fastighetsägaren. Under Konkurrensverkets utredning har det framkommit uppgifter om att privata fastighetsägare kan ställa krav på att parkeringsoperatören ska tillhandahålla en mobil betallösning med en viss spridning.

text: 35. Enligt Anmälan kan även privata parkeringsoperatörer ställa krav på att en leverantör tillhandahåller en kostnadsneutral tjänst. Konkurrensverkets utredning bekräftar denna uppgift. Konkurrensverkets utredning visar dock att kravet är mindre förekommande i leverantörers avtal med privata parkeringsoperatörer än i avtal med offentliga operatörer.

text: 36. De olika leverantörerna av mobila betallösningar tillämpar delvis olika affärsmodeller inklusive avgiftsmodeller. Vilken affärsmodell som tillämpas kan även variera beroende på parkeringsoperatörens krav. Generellt gäller emellertid att leverantörer av mobila betallösningar får intäkter från parkeringsoperatören (provision), från slutanvändare (exempelvis

text: serviceavgifter och avgifter för tilläggstjänster) eller från båda dessa grupper. Huruvida leverantörerna får ta ut serviceavgifter från slutanvändaren beror, som nämnts, på om parkeringsoperatören uppställer krav på kostnadsneutralitet.

text: 37. Betydelsen av mobila betallösningar för parkering har ökat under de senaste åren. Resultatet från den enkätundersökning som Konkurrensverket har genomfört visar att en majoritet av alla parkeringstransaktioner som under de senaste tre åren har genomförts i Sverige, har skett via en mobil betallösning. Konkurrensverkets utredning visar också att slutanvändare använder mobila betallösningar för parkering i betydligt större uträckning än parkeringsautomater.

text: 38. Förutom Parterna finns ett antal leverantörer i Sverige som tillhandahåller mobila betallösningar. Exempel på sådana är Parkster AB (Parkster), Mobill Scandinavia AB (Mobill) och Electronic Parking AB (e-Park). Det finns även privata parkeringsoperatörer, till exempel Aimo och APCOA, som har utvecklat eller låtit utveckla egna mobila betallösningar. Även vissa offentliga parkeringsoperatörer har utvecklat eller låtit utveckla egna mobila betallösningar, till exempel de i Göteborg, Linköping, Gävle och Falun. Parkeringsoperatörernas egna mobila betallösningar tillhandahålls huvudsakligen enbart på de parkeringsplatser operatören äger eller förvaltar.

text: Parkeringsautomater

text: 39. Parkeringsautomater erbjuder möjlighet för slutanvändare att betala sin parkering med mynt, kort, Swish eller genom kontaktlös betalning med mobiltelefon. Att parkeringen är betald verifieras antingen genom att slutanvändaren lägger ett kvitto på genomförd betalning från automaten på fordonets instrumentbräda, eller genom att slutanvändaren skriver in fordonets registreringsnummer i parkeringsautomaten vilket innebär att slutanvändaren inte behöver återvända till bilen med kvitto.

text: 40. Förutom själva automaten är de tjänster som generellt ingår vid tillhandahållande av parkeringsautomater installation, underhåll, service samt stödsystem för att hantera parkeringsinformation. Såvitt Parterna känner till hanterar alla privata parkeringsoperatörer serviceunderhåll och teknisk service internt, via sina egna organisationer. Ett mindre antal offentliga parkeringsoperatörer köper dessa tjänster separat från inköp av parkeringsautomater.

text: 41. De leverantörer som erbjuder parkeringsautomater säljer dessa och relaterade tjänster till parkeringsoperatörer. Leverantörerna har således inget direkt förhållande till varken slutanvändare eller fastighetsägare, om denne är någon annan är parkeringsoperatören. Det är parkeringsoperatören som hanterar slutanvändarnas parkeringsbetalningar och förhållandet till

text: fastighetsägaren. Utöver Flowbird finns andra leverantörer av parkeringsautomater i Sverige, däribland Modulsystem AB, Gordion AB och Logos Payment Solutions AB.

text: 42. I Anmälan har framförts att parkeringsoperatörers inköp av parkeringsautomater i Sverige under flera år har präglats av tillbakagång, vilket även Konkurrensverkets utredning indikerar. Bland annat visas detta genom svaren i Konkurrensverkets enkätundersökning rörande parkeringsoperatörers historiska och nuvarande användning av parkeringsautomater. Dessutom visar svaren i enkätundersökningen och utredningen i övrigt att parkeringsoperatörernas framtida inköp av parkeringsautomater väntas minska.

text: Bedömning

text: Förutsättningar för beslutet

text: 43. En företagskoncentration som prövas enligt

text: 4 kap. 1 §

text: KL ska förbjudas om den är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Vid prövningen av om en koncentration ska förbjudas ska det särskilt beaktas om den medför att en dominerande ställning skapas eller förstärks.

text: Relevant marknad

text: Inledning

text: 44. Avgränsning av relevanta marknader görs för att fastställa gränserna för konkurrensen mellan företag. En relevant marknad består dels av en relevant produktmarknad, dels av en relevant geografisk marknad. Syftet med att avgränsa dessa marknader är att identifiera de faktiska konkurrenter till de berörda företagen som är i stånd att begränsa deras beteende och hindra dem från att agera oberoende av ett effektivt konkurrenstryck.

text: 45. Den relevanta produktmarknaden utgörs av alla varor eller tjänster som av köparna betraktas som utbytbara med varandra, det vill säga sådana produkter eller tjänster som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparna.

text: 46. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden framförallt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: Parternas inställning

text: 47. Mot bakgrund av bland annat ett tidigare beslut från Konkurrensverket har Parterna i Anmälan anfört att det finns skäl att utgå från en relevant produktmarknad som innefattar tillhandahållande av mobila betallösningar till parkeringsoperatörer, men som inte inkluderar parkeringsautomater, ANPR-teknik eller bomlösningar. Denna marknad anser Parterna vara nationell till sin omfattning, eftersom leverantörer av mobila betallösningar i större eller mindre utsträckning lämnar anbud i hela Sverige.

text: 48. Vidare anför Parterna att det finns ytterligare en relevant produktmarknad vilken utgörs av betallösningar till slutanvändare. På denna marknad möter mobila betallösningar konkurrens från andra betalalternativ, såsom parkeringsautomater. Denna marknad anser Parterna kan avgränsas på kommunal nivå, även om det geografiska område som slutanvändare beaktar vid val av parkeringsplats är mindre än en kommun. Parterna menar att konkurrenssituationen alltid påverkas av hur den offentliga parkeringsoperatören väljer att upphandla betallösningar för parkering i den specifika kommunen.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 49. År 2019–2020 prövade Konkurrensverket EasyPark AB:s förvärv av Inteleon Holding AB . Båda företagen var verksamma med mobila betallösningar. Konkurrensverket tog inte slutlig ställning till avgränsningar av någon relevant marknad i ärendet. Av beslutet framgår emellertid att Konkurrensverkets utredning talade för att tillhandahållande av mobila betallösningar utgör en egen relevant produktmarknad, sett från parkeringsoperatörssidan. Vad gäller slutanvändarsidan, fanns det omständigheter i utredningen som talade både för och emot att den relevanta produktmarknaden, utöver mobila betallösningar, även skulle innefatta parkeringsautomater.

text: 50. Beträffande relevant geografisk marknad talade utredningen i ovan nämnt ärende för att det saknades anledning att avgränsa den relevanta geografiska marknaden för tillhandahållande av mobila betallösningar, sett från operatörssidan, till snävare än Sverige. Sett till slutanvändarsidan, talade Konkurrensverkets utredning för att den relevanta geografiska marknaden borde avgränsas på lokal nivå, och baseras på var slutanvändarna vanligtvis parkerar.

text: 51. Utredningen av den nu aktuella företagskoncentrationen har inte gett Konkurrensverket anledning att överväga några marknadsavgränsningar som skiljer sig från de ovan nämnda.

text: 52. Mot bakgrund av att Flowbirds verksamhet i Sverige i huvudsak innefattar tillhandahållande av parkeringsautomater inklusive relaterade tjänster har Konkurrensverket i det nu aktuella ärendet funnit anledning att överväga avgränsning av en relevant produktmarknad som omfattar enbart parkeringsautomater, och relaterade tjänster, till parkeringsoperatörer.

text: 53. För bedömningen av företagskoncentrationens effekter har det emellertid inte varit nödvändigt att slutligt fastställa omfattningen av någon relevant produktmarknad eller några relevanta geografiska marknader. Marknadsavgränsningarna kan därför lämnas öppna.

text: Inget påtagligt hämmande av en effektiv konkurrens

text: Inledning

text: 54. Konkurrensverket har att bedöma huruvida den anmälda företagskoncentrationen riskerar att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Faktorer som är av betydelse för denna bedömning är Parternas marknadsandelar och andra faktorer som kan hämma eller främja konkurrensen, såsom förekomsten av faktiskt och potentiell konkurrens samt köparmakt.

text: 55. Företagskoncentrationen ger enligt Parterna upphov till fyra horisontella samband, nämligen avseende a) mobila betallösningar till parkeringsoperatörer, b) betallösningar till slutanvändare, c) white-labellösningar för mobila betallösningar till parkeringsoperatörer och d) hublösningar till parkeringsoperatörer. Som framgår i avsnittet ovan om Konkurrensverkets utredning har verket inte funnit skäl att närmare utreda koncentrationens potentiella effekter avseende white label-lösningar. Vidare har Konkurrensverkets utredning, vilket också framgår ovan, inte heller gett stöd för vissa farhågor om konkurrensproblem gällande hub-lösningar.

text: 56. När det gäller Konkurrensverkets utredning av företagskoncentrationens horisontella effekter har verket således till största del fokuserat på a) mobila betallösningar till parkeringsoperatörer och b) betallösningar till slutanvändare.

text: 57. Företagskoncentrationen ger enligt Parterna dessutom upphov till en nära anknuten marknad, nämligen tillhandahållande av parkeringsautomater och relaterade tjänster till parkeringsoperatörer. Mot denna bakgrund har Konkurrensverket även bedömt potentiella icke-horisontella effekter som koncentrationen kan ge upphov till.

text: Bedömning horisontella effekter

text: Mobila betallösningar till parkeringsoperatörer

text: 58. Beträffande mobila betallösningar till parkeringsoperatörer tillhandahåller såväl EasyPark som Flowbird sådana. Konkurrensverkets utredning ger stöd för att EasyParks mobila betallösning har en stark ställning på operatörssidan. Flowbird har dock begränsad verksamhet inom detta segment. Företagets mobila betallösning är för närvarande tillgänglig i ett fåtal kommuner, och överlappar med EasyPark endast i tio kommuner. I samtliga dessa finns alternativa leverantörer och/eller parkeringsoperatörer med egna mobila betallösningar.

text: 59. Enligt Konkurrensverkets upphandlingsanalys har EasyPark under de senaste fem åren deltagit i nästan samtliga annonserade offentliga upphandlingar och tilldelats förhållandevis många kontrakt. Flowbird, däremot, har deltagit i ett begränsat antal annonserade upphandlingar och tilldelats ett fåtal kontrakt. När det gäller direkttilldelade kontrakt är storleksförhållandet mellan Parterna i allt väsentligt detsamma.

text: 60. Vad gäller privata parkeringsoperatörer är Flowbirds närvaro ytterst begränsad. Flowbirds mobila betallösning levereras endast till få privata parkeringsoperatörer, och inte till någon av de stora operatörerna såsom Aimo, APCOA, Parkman, Smart Parkering, P-tjänst, Securitas eller Controlla.

text: 61. Flowbirds begränsade marknadsställning avseende mobila betallösningar till såväl privata som offentliga parkeringsoperatörer, bekräftas även av Konkurrensverkets marknadskontakter.

text: 62. Utöver Flowbirds begränsade verksamhet inom mobila betallösningar, särskilt hos privata parkeringsoperatörer, anförs i Anmälan att Parterna inte är varandras närmaste eller ens särskilt nära konkurrenter. Det anges även att såväl EasyPark som Flowbird, i offentliga annonserade upphandlingar, främst möter konkurrens från Parkster, e-Park och Mobill. Konkurrensverkets utredning bekräftar dessa uppgifter.

text: 63. Majoriteten av marknadskontakterna har inte framfört några farhågor avseende företagskoncentrationens effekter vad gäller mobila betallösningar.

text: Betallösningar till slutanvändare

text: 64. När det gäller betallösningar till slutanvändare tillhandahåller EasyPark mobila betallösningar medan Flowbird tillhandahåller såväl mobila betallösningar som betalningsmöjligheter via parkeringsautomater. EasyParks mobila betallösning svarar för en förhållandevis stor transaktionsvolym bland slutanvändare medan Flowbirds representerar en förhållandevis marginell transaktionsvolym.

text: 65. Som framgått ovan, fanns det i Konkurrensverkets utredning av EasyParks förvärv av Inteleon omständigheter som talade både för och emot att den relevanta produktmarknaden, utöver mobila betallösningar, även skulle innefatta parkeringsautomater. Konkurrensverket har därför, gällande den nu aktuella företagskoncentrationen, beaktat effekter dels på en slutanvändarmarknad som innefattar endast mobila betallösningar, dels på en slutanvändarmarknad som innefattar både mobila betallösningar och parkeringsautomater.

text: 66. Om endast mobila betallösningar tas i beaktande, har EasyPark en betydande ställning. På grund av Flowbirds förhållandevis marginella verksamhet inom mobila betallösningar, är emellertid den förstärkning som sker genom företagskoncentrationen liten, om inte försumbar.

text: 67. Konkurrensverkets utredning visar att Flowbird har en stark ställning vad gäller tillhandahållande av parkeringsautomater. Enligt uppgifter i utredningen representerar Flowbird en övervägande del av såväl de parkeringsautomater som finns installerade, som försäljningen av parkeringsautomater.

text: 68. I ett scenario där både mobila betallösningar och parkeringsautomater beaktas, förstärks EasyParks marknadsposition genom företagskoncentrationen, huvudsakligen mot bakgrund av Flowbirds starka ställning inom parkeringsautomater.

text: 69. Parterna har bland annat anfört att det finns andra leverantörer avseende såväl mobila betallösningar som parkeringsautomater. Parterna har också anfört att vissa privata och offentliga parkeringsoperatörer har utvecklat egna mobila betallösningar vilka tillhandahålls på de parkeringsplatser operatörerna äger eller förvaltar. Konkurrensverkets utredning bekräftar i stort detta men det kan noteras att Flowbird har en stark position avseende tillhandahållande av parkeringsautomater.

text: 70. Emellertid, som tidigare nämnts, har det i Konkurrensverkets utredning framkommit att parkeringsoperatörers inköp av parkeringsautomater i Sverige under flera år präglats av tillbakagång och att denna nedåtgående trend förväntas fortsätta. Om både mobila betallösningar och parkeringsautomater beaktas, visar Konkurrensverkets utredning att andelen transaktioner som gjorts via parkeringsautomater uppgick till cirka 20 procent 2021 medan andelen transaktioner via mobila betallösningar stod för cirka 80 procent. År 2023 hade detta ändrats, så att andelen transaktioner via parkeringsautomater stod för cirka 10 procent medan andelen transaktioner via mobila betallösningar representerade cirka 90 procent.

text: 71. Av de parkeringsoperatörer som i dagsläget erbjuder parkeringsautomater har cirka tre fjärdedelar svarat att de inte kommer, osannolikt kommer eller inte särskilt sannolikt kommer att köpa ytterligare automater för nyinstallation, det vill säga inte för att ersätta befintliga. Bland dessa operatörer är det något mer sannolikt att inköp av parkeringsautomater för att ersätta de existerande kommer att göras.

text: Sammanfattande bedömning – horisontella effekter

text: 72. Sammanfattningsvis bedömer Konkurrensverket att de nämnda omständigheterna inte väcker farhågor om att de horisontella effekterna av företagskoncentrationen riskerar att påtagligt hämma konkurrensen, varken för parkeringsoperatörer eller för slutanvändare.

text: Bedömning icke-horisontella effekter

text: 73. Under Konkurrensverkets utredning har några marknadsaktörer framfört farhågor om att EasyPark efter företagskoncentrationens genomförande kommer att vara den största leverantören av både mobila betallösningar och parkeringsautomater. Det har framförts oro över att denna ställning skulle kunna påverka konkurrenssituationen negativt.

text: 74. Den omständigheten att EasyPark efter företagskoncentrationens genomförande kommer att ha ett stort eller åtminstone större produktsortiment, kan i sig inte anses orsaka några konkurrensproblem. Konkurrensverket har i stället bedömt dels i vilken utsträckning EasyPark skulle ha möjlighet och incitament att efter företagskoncentrationen tillämpa en strategi i syfte att avskärma konkurrenter, dels potentiella effekter av en sådan strategi. Konkurrensverkets fokus har legat på att utreda huruvida EasyPark, genom till exempel kopplingsförbehåll eller kombinationserbjudanden, skulle kunna utnyttja Flowbirds starka ställning vad gäller tillhandahållande av parkeringsautomater som hävstång för att öka EasyParks försäljning av mobila betallösningar till parkeringsoperatörer.

text: 75. Utredningen ger stöd för att mobila betallösningar respektive parkeringsautomater är kompletterande produkter som säljs till samma kundkrets, det vill säga parkeringsoperatörer, såväl offentliga som privata. Det finns därtill flera omständigheter i utredningen som pekar på att Flowbird står för en betydande del av försäljningen av parkeringsautomater även om det inte saknas alternativa leverantörer. EasyPark synes, vid en samlad bedömning, ändå sakna möjlighet att avskärma konkurrenter efter företagskoncentrationens genomförande. Detta bland annat på grund av produkternas olika livslängd, vilket påverkar hur frekvent de köps, och då parkeringsoperatörerna tenderar att inte köpa produkterna samtidigt. Därtill visar utredningen att såväl parkeringsoperatörers efterfrågan på parkeringsautomater som transaktioner genomförda vid parkeringsautomater är på tillbakagång, till förmån för mobila

text: betallösningar. Som nämnts ovan, har denna nedåtgående trend pågått i några år och förväntas dessutom fortsätta.

text: 76. Utredningen ger stöd för att Flowbird, som i dag är en leverantör av både parkeringsautomater och mobila betallösningar, inte har tillämpat avskärmande strategier tidigare. Med tanke på EasyParks redan relativt betydande ställning när det gäller mobila betallösningar, finns det indikationer på att den potentiella vinsten för EasyPark av att avskärma vore begränsad. Då flera parkeringsoperatörer har egna mobila betallösningar skulle EasyPark därtill inte kunna räkna med att tillgodogöra sig den försäljning som andra externa konkurrerande leverantörer skulle tappa till följd av en eventuell avskärmningsstrategi riktad mot dem.

text: 77. Som nämnts ovan är efterfrågan på parkeringsautomater begränsad och på tillbakagång. En eventuell avskärmningsstrategi skulle således påverka en relativt liten och därtill krympande efterfrågan. Parkeringsoperatörer som köper mobila betallösningar tillämpar dessutom redan i dag villkor och strategier som skulle kunna motverka avskärmning och/eller dess effekter. Som nämnts ovan, kan parkeringsoperatörerna bland annat välja att tillämpa auktorisationssystem och/eller kräva kostnadsneutralitet. Auktorisationssystem har införts i exempelvis Göteborg, och beslut har fattats om att införa auktorisationssystem med krav på kostnadsneutralitet i Stockholm under hösten 2024. Parkeringsoperatörer kan också välja att utveckla egna mobila betallösningar. Därtill skulle en avskärmande strategi ytterligare försvåras av att det även efter företagskoncentrationens genomförande kommer att kvarstå konkurrerande leverantörer vad gäller såväl mobila betallösningar som parkeringsautomater.

text: 78. Sammanfattningsvis bedömer Konkurrensverket att de nämnda omständigheterna inte väcker farhågor om att de icke-horisontella effekterna av företagskoncentrationen riskerar att påtagligt hämma konkurrensen.

text: Slutsats

text: 79. Sammantaget finner Konkurrensverket att den anmälda företagskoncentrationen inte är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet eller en avsevärd del av landet.

text: 80. Företagskoncentrationen ska, med beaktande av vad som anförts ovan, lämnas utan åtgärd.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: Skandia, Trygg-Hansa

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Finans och försäkring

title: Skandia och Trygg-Hansa

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 1428/1994 – Skandia och Trygg-Hansa

text: Konkurrensverkets beslut

text: Avslog ansökan om icke-ingripandebesked och beviljade inte undantag för avtal om försäkringsadministration och kapitalförvaltning avseende bestånd av läkarförsäkringar.

text: Tingsrätten

text: 1996-08-23 (Ä 8-123-95)

text: Ändrade KKV:s beslut och meddelade icke- ingripandebesked sedan företagen ändrat sitt avtal.

text: Marknadsdomstolen

text: 1997-06-12 (

text: MD 1997:12

text: Fastställde STR:s beslut.

type: avgorande


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Flashback Media Group AB

title: Vägran tillhandahålla Internetkapacitet

text: Flashback Media Group AB har i skrivelse till Konkurrensverket hemställt att verket ålägger ett antal namngivna bolag att på marknadsmässiga villkor erbjuda företaget access till Internet.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkur

text: renslagen (1993:20)

text: , KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Konkurrensverket skall också lämna förslag till regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektor.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. För att Konkurrensverket skall utreda enskilda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning har det i detta ärende inte framkommit tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats. Några åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Konkurrensverket vill påminna om att när verket i ett visst fall beslutar att inte meddela något åläggande enligt

text: 23 §

text: KL uppkommer en subsidiär talerätt. Den innebär att de berörda företagen får väcka talan vid Marknadsdomstolen och begära att domstolen meddelar ett åläggande.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göran Karreskog. Föredragande har varit biträdande avdelningschefen Maria Ulfvensjö.

text: Göran Karreskog

text: Maria Ulfvensjö

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Vägran leverera ADSL

text: Er skrivelse om Telias vägran att leverera ADSL

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 8 februari 2001 anfört klagomål över att Telia vägrar leverera ADSL till kunder som idag har IDSL.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen (

text: ), KL. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Därutöver vill Konkurrensverket uppmärksamma Er på lagen (

text: ) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Denna lag gäller avtalsvillkor som näringsidkare använder när de erbjuder varor, tjänster eller andra nyttigheter till konsumenter. Det är förbjudet att använda avtalsvillkor som ensidigt gynnar säljaren på konsumentens bekostnad. Tillsynsmyndighet för denna lag är Konsumentverket, (postadress: 118 87 Stockholm).

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Konkurrensverket

title: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete - prissättningen på drivmedelsetanol

text: Ifrågasatt prissamarbete – drivmedelsetanol (E85)

text: Under hösten 2008 uppmärksammades Konkurrensverket på att samtliga återförsäljare hade höjt konsumentpriserna på drivmedelsetanol E85 vid samma tidpunkt och med samma belopp. Prishöjningar som sker samtidigt och med samma belopp kan vara ett tecken på ett otillåtet samarbete i strid med bestämmelserna i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: . Konkurrensverket inledde en utredning i syfte att få underlag för att kunna bedöma om det var fråga om en överträdelse av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete.

text: Konkurrensverket har bland annat inhämtat information om marknaden för E85 och ställt frågor till återförsäljare om prissättningen. Av Konkurrensverkets utredning och analys har inte framkommit att konkurrensreglernas förbud mot konkurrensbegränsande samarbete har överträtts.

text: Ärendet avslutas därför.

text: Göran Karreskog

text: Björn Lidén

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

title: Påstått konkurrensproblem - hotell- och restaurangbranschen

text: Påstått konkurrensproblem – hotell- och restaurangverksamhet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 16 februari 2010 bland annat anfört att Uppsala kommun bedriver konkurrenssnedvridande verksamhet genom Uppsala Konsert & Kongress AB.

text: Uppsala kommun har genomfört en genomlysning av den aktuella verksamheten för att utreda ifall kommunen däri bedriver konkurrenssnedvridande eller konkurrensbegränsande verksamhet. Kommunledningskontorets slutliga analys och ställningstagande utifrån denna genomlysning är ännu inte slutförd.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Konkurrensverket måste också vara selektivt i valet av vilka ärenden som ska drivas vidare. Om det anmäls flera ärenden med likartad problematik vägs även detta in i bedömningen av om ett ärende ska drivas vidare eller skrivas av. Konkurrensverket utreder för närvarande ett ärende som rör en liknande verksamhet som här berörs. Ärendet har diarienummer 178/2010.

text: Mot bakgrund av att Konkurrensverket driver ett annat ärende som rör en liknande verksamhet finner Konkurrensverket inte skäl för att i sak vidare pröva de förhållanden som ni tar upp. -05 -050 1 02 , 08-24 55 43 .1 v1 , 4 20 KKV1

text: Beroende på utgång i ärende 178/2010 kan det bli aktuellt för Konkurrensverket att åter ta upp föreliggande ärende. Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om verksamheten eller förfarandet strider mot konkurrensreglerna. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: En talan om förbud för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: väcks vid Stockholms tingsrätt.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Johan Hedelin. Föredragande har varit Stefan Sagebro.

text: Kopia: Sveriges Hotell- och Restaurangföretagare


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Landstinget Blekinge – förfrågan avseende inköp av mjukröntgenutrustning

text: Förfrågan avseende inköp av Buckyapparater

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av mjukröntgenutrustningar (Buckyapparater). Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Ann Fryksdahl. Föredragande har varit Patrik Määttä.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer: behovet av vägledning.

text: nå önskat resultat. Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


motpart: Lincona Byggkonsult ab

title: Postens avgiftshöjning - postboxar

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 5 februari 2002 anfört klagomål över att Posten höjt avgiften för postbox från 300 kr till 1200 kr per år.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL, innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Enligt

text: 19 §

text: KL finns ett flertal förfaranden som kan vara missbruk av en dominerande ställning och som är förbjudna enligt lagen. Ett sådant missbruk kan vara att ett dominerande företag påtvingar en kund oskäliga inköps- eller försäljningspriser, s.k. överprissättning. En prövning enligt KL i sådant fall måste bl.a. omfatta en analys som visar om priset står i rimlig relation till den berörda tjänstens ekonomiska värde. En annan fråga som aktualiseras är fastställande av relevanta marknader och hur Postens m.fl. aktörers distribution av brev m.m. mot särskild avgift skall beaktas i sammanhanget.

text: I detta fall kan noteras att Posten enligt

text: postlagen (1993:1684)

text: inte har skyldighet att tillhandahålla postboxar. Uthyrning av postboxar omfattas inte heller av någon prisreglering från det allmännas sida. Här gäller således fri prissättning, dvs. företagen själva bestämmer vilka priser som skall gälla på området.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Konkurrensverket vill påminna om att när verket i ett visst fall beslutar att inte meddela något åläggande enligt

text: 23 §

text: KL uppkommer en subsidiär talerätt. Den innebär att de berörda företagen får väcka talan vid Marknadsdomstolen och begära att domstolen meddelar ett åläggande.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


title: Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete - översättningstjänster

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete - branschorganisations utgivande av rekommenderad prislista till sina medlemmar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare utredning.

text: Ärendet

text: Föreningen Auktoriserade Translatorer (FAT) är en branschorganisation för translatorer som har blivit auktoriserade av Kammarkollegiet. Föreningen har ca 200 medlemmar.

text: I februari 2009 inledde Konkurrensverket en utredning med anledning av att det kommit fram att FAT tillhandahöll en rekommenderad prislista till sina medlemmar. Prislistan tillhandahölls på föreningens hemsida och skickades även ut till föreningens kunder.

text: I december 1993 anmälde FAT sin rekommenderade prislista för undantag enligt den då gällande bestämmelsen i

text: 8 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Konkurrensverket beviljade då undantag för taxan, för en tid av fem år från den 1 juli 1993.

text: Skäl för beslutet

text: Av

text: 2 kap. 1 §

text: KL framgår att avtal eller samordnade förfaranden mellan företag är förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat.

text: Prisöverenskommelser innebär till sin natur ett hämmande av konkurrensen, eftersom priset är det viktigaste medlet när det gäller att konkurrera. Det finns därför anledning att se särskilt strängt på sådant samarbete. Det saknar betydelse om samverkan mellan företagen sker direkt mellan dem eller i en säljorganisation, inköpsorganisation eller motsvarande. Samverkan mellan konkurrenter kan även ske i en branschförening och därvid komma till uttryck i föreningens stadgar eller på annat sätt. Avtalen etc behöver inte vara bindande på så sätt att företagen -05 -050 1 02 , 08-24 55 43 .1 v1 , 4 00 KKV1

text: Kopia

text: Föreningen Auktoriserade Translatorer


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Karolinska Universitetslaboratoriet– förfrågan avseende allikvoteringsrobotar

text: Karolinska Universitetslaboratoriet – köp av allikvoteringsrobotar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi har genom vår omvärldsbevakning uppmärksammats på att ni köpt två allikvoteringsrobotar. Köpen publicerades i ett meddelande om frivillig förhandsinsyn. Robotarna ska användas i biobanksverksamhet på era produktionsplatser på Södersjukhuset och Danderyds sjukhus. Av meddelandet framgår att ni tidigare köpt likadana allikvoteringsrobotar till era produktionsplatser på Karolinska Universitetssjukhuset i Solna respektive Huddinge. Dessa robotar köptes in genom en upphandling med ett öppet förfarande.

text: Vi noterade att det vid denna tidigare upphandling fanns ytterligare en leverantör som uppfyllde samtliga ställda skallkrav. Vi bad er därför att utveckla varför ni bedömde att det nu inte finns någon annan leverantör som kunde uppfylla era krav.

text: Ni har bland annat berättat att kravbilden på allikvoteringsrobotarna varit densamma vid anskaffningen till Södersjukhuset och Danderyds sjukhus som vidden tidigare upphandlingen. Dock med tillägget att det skulle vara möjligt att integrera robotarna i det biobankssystem som utvecklats i samband med driftsättning av allikvoteringsrobotarna på produktionsplatserna i Solna och Huddinge. Ett sammanhållet och integrerat biobankssystem skulle inte vara möjligt med olika typer av allikvoteringsrobotar på de olika produktionsplatserna då prover måste hanteras på samma sätt oavsett insamlings/provtagningsplats.

text: Vi har i vår utredning av ärendet bland annat tagit del av en redogörelse från er avseende hur det aktuella biobankssystemet är uppbyggt och vilka kvalitetskrav som ställs på er verksamhet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om ert köp av allikvoteringsrobotar. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att de eventuella bristerna i ert agerande som vi haft som mål att utreda, inte väger upp den utredningsinsats som behöver genomföras för att fastställa om agerandet är en överträdelse av upphandlingslagstiftningen.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Magnus Johansson. Föredragande har varit Patrik Määttä.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


motpart: EFO (Efo Aktiebolag)

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Energi, miljö och avfall

title: EFO (Efo Aktiebolag)

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 146/1994 – EFO (Efo Aktiebolag)

text: Konkurrensverkets beslut

text: Meddelade undantag för inköpssamarbete avseende trädbränslen. Svenska Trädbränsleföreningen överklagade beslutet.

text: Tingsrätten

text: 1998-02-17 (Ä 8-157-95)

text: Fastställde KKV:s beslut.


title: Kopplingsförbehåll pelletsbrännare

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsande agerande (underprissättning m.m.) vid försäljning av pelletsbrännare

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 17 mars 2000 klagat på att Skellefteå Kraft AB, som ägs av Skellefteå kommun, saluför pelletsbrännare till ett pris som ligger under marknadspriset. Vidare gäller klagomålet att det låga priset har kombinerats med ett krav på konsumenten att binda sig för köp av pellets från Skellefteå Kraft under fem år. Därutöver kan nämnas att flera små företag som säljer pelletsbrännare i aktuellt område har klagat till Konkurrensverket på Skellefteå Krafts agerande. Klagomålen innebär allmänt sett att agerandet försvårar eller hindrar företagens verksamhet.

text: Länsstyrelsen i Västerbottens län har, enligt önskemål från Konkurrensverket, utrett den närmare bakgrunden till Skellefteå Krafts försäljning av pelletsbrännare, prissättning, marknadsstruktur m.m. Länsstyrelsens undersökning redovisas i skrivelse (dnr 16-1659-2000) som kom in till Konkurrensverket den 24 mars 2000.

text: Konkurrensverket har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpning av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: . Lagen innehåller två förbud, ett mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (

text: 6 §

text: ) och ett mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Ett sådant missbruk kan bl.a. vara s.k. underprissättning.

text: Konkurrensverket har under de senaste åren fått ett stort antal klagomål som rör att statliga myndigheter, kommuner och landsting börjat bedriva näringsverksamhet på konkurrensmarknader. Främst är det små företag som klagat till verket. I dessa fall anförs ofta att den offentliga aktören snedvrider konkurrensen genom att verksamheten subventioneras med skattemedel vilket bl.a. kan resultera i att produktpriset inte täcker kostnaderna, s.k. underprissättning. Det är ofta svårt eller i de flesta fall omöjligt att med stöd av

text: konkurrenslagen

text: komma till rätta med underprissättning. En erfarenhet är att den offentliga aktören ofta inte haft en dominerande ställning på marknaden i

text: konkurrenslagens

text: mening. I detta fall skall även visas att aktörens agerande har till syfte att slå ut en konkurrent eller får denna effekt. En bakgrund till agerandet kan således vara att begränsa konkurrensen för att företaget skall kunna höja priset och öka vinsten.

text: Här bör nämnas att myndigheter företräder det allmännas intresse och t.ex. kommuner och landsting skall följa

text: kommunallagens

text: rättsprinciper. Dessa tillåter inte att verksamheten primärt drivs med vinstsyfte. Det kan dock sägas att

text: kommunallagen

text: i viss mån är otydlig om möjligheten för kommuner och landsting att bedriva verksamhet på en konkurrensmarknad. Till detta kommer nuvarande begränsade möjligheter att överklaga kommunala beslut att starta verksamhet på en konkurrensmarknad och få prövat om verksamheten är förenlig med

text: kommunallagen

text: Konkurrensverket har i den nyligen publicerade rapporten Konkurrensen i Sverige under 90-talet – problem och förslag (

text: ), som gjorts på uppdrag av regeringen, pekat på risken för konkurrenssnedvridning när offentliga aktörer bedriver verksamhet på konkurrensmarknader. Av verkets klagomålsärenden på området framgår att det i första hand är små företag som kan drabbas. I rapporten lämnas flera förslag för att komma till rätta med aktuella konkurrensproblem.

text: För att hantera problem av det slag Ni redovisar har regeringen inrättat Rådet för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor. Rådet har bl.a. uppgiften att söka undanröja konkurrenskonflikter mellan offentlig och privat verksamhet. Verksamheten skall ta sikte på sådana konkurrenskonflikter som normalt inte löses inom ramen för särskild lagstiftning.

text: Konkurrensverket kommer mot denna bakgrund att översända kopior av handlingarna i ärendet/akten till Konkurrensrådet för dess överväganden och eventuella åtgärder. Verket avser även att tillställa dessa kopior till Konsumentverket för kännedom. Konkurrensverket vidtar ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom . Föredragande har varit Rickard Börlin.

text: Per-Arne Sundbom

text: Rickard Börlin

text: Kopia till Länsstyrelsen i Västerbottens län Konkurrensrådet

text: Konsumentverket

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


motpart: Tunby Minilivs

title: Uppsagt avtal - spel och lotter

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning – AB Svenska Spels uppsägning av ombudsavtal

text: Konkurrensverket har den 6 februari 2003, från Hayat Karimi, Tunby Minilivsbutik i Västerås , mottagit klagomål över Svenska Spels uppsägning av ombudsavtal.

text: Klagomålet innefattar även en hemställan att Konkurrensverket skall meddela interimistiskt åläggande enligt

text: 25 § konkurrenslagen

text: , (KL), varigenom Svenska Spel skall åläggas att inte verkställa uppsägningen innan verket fattat slutligt beslut i ärendet.

text: Som skäl för klagomålet har Karimi anfört att Svenska Spel sagt upp ombudsavtalet med motiveringen att Karimi inte uppnått en förväntad försäljningsnivå. Enligt Karimi finns inte någon specificerad försäljningsnivå angiven i avtalet.

text: Svenska Spel har yttrat sig över klagomålet och påpekat att det i ombudsavtalet mellan Svenska Spel och Karimi framgår att Svenska Spel årligen fastställer en omsättning som ombudet måste uppnå för att få fortsätta som ombud. Denna nivå har enligt Svenska Spel inte uppnåtts av Karimi och uppsägning har därför skett i enlighet med avtalet.

text: När det gäller skrivelser till Konkurrensverket i vilka företag och andra påtalar förhållanden som upplevs som konkurrensproblem har verket att i varje enskilt fall ta ställning till om det som verket uppmärksammats på bör föranleda en närmare granskning. Avgörande för om konkurrensverket inleder en sådan undersökning är vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL och vilken betydelse påtalade förhållanden har för samhällsekonomin och konsumenterna.

text: Svenska Spel har tidigare ansökt om icke-ingripandebesked enligt

text: 20 §

text: KL för bolagets policy för val av ombud. Konkurrensverket förklarade då att Svenska Spels policy inte omfattades av något av förbuden i 6 eller 19 § varför det inte fanns anledning för verket att ingripa (verkets beslut dnr 1109/97).

text: Av Svenska spels policy framgår att ombudet beroende på plats skall ha en årsomsättning på Svenska Spels spel och/eller lotterier som överstiger ett belopp som årligen fastställs.

text: I beslutet framhöll verket att Svenska Spels val av ombud inverkar på konkurrensen på t.ex. kiosk- och tobakshandelsmarknaden genom att spel- och lotteriverksamheten kan tillföra butiken ett ökat antal köpare av de övriga produkter som tillhandahålls i butiken. Butiksinnehavarens näringsutövning påverkas således av om spel eller lotteri kan erbjudas. Det är därför betydelsefullt att bl.a. Svenska Spel vid val av ombud tillämpar ett förfarande som är objektivt och icke-diskriminerande. Det finns omständigheter i ärendet som talar för att kontakterna mellan Svenska Spel och Karimi varit sådana att oklarhet rått om villkoren för fortsatt ombudskap.

text: Mot bakgrund av vad som angivits ovan finner emellertid Konkurrensverket inte skäl att meddela ett åläggande. Därmed saknas skäl att meddela ett interimistiskt åläggande enligt

text: 25 §

text: KL.

text: Konkurrensverket finner vidare att vad som framkommit i övrigt inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt fortsatt granska de förhållanden som påtalats i skrivelsen från Karimi. Några ytterligare åtgärder kommer inte att vidtas i ärendet.

text: Om konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen, enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Peter Delden . Föredragande har varit Jan Eliasson .

text: Peter Delden

text: Jan Eliasson

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: Missbruk av dominerande ställning

beslutstyp:
Stämningsansökning
Konkurrensskadeavgift
Beslut från domstol

motpart: AB Svensk Filmindustri

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Media, kultur och underhållning

title: AB Svensk Filmindustri

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 878/1997 – AB Svensk Filmindustri

text: Konkurrensverkets beslut

text: 1997-10-14 (Dnr 878/1997)

text: Yrkande om konkurrensskadeavgift på 4 miljoner kronor för missbruk av dominerande ställning.

text: Tingsrätten

text: 2000-04-14 (T8-1107-97)

text: Ogillade KKV:s talan.


nyckelord: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

title: Påstått konkurrensproblem - hotellverksamhet

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsning – hotellverksamhet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har undersökt om den Hotellverksamhet som Oskarshamns kommun bedriver via Stiftelsen Forum (Forum)kan anses vara i strid med den kommunala kompetensen samt påverka konkurrensen negativt och därmed vara en sådan verksamhet som kan förbjudas enligt regeln om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL.

text: Stiftelsen Forum bedriver sin verksamhet i Oskarshamn. Verksamheten omfattar förutom hotell även vandrarhem samt verksamhet inom teater, konsert och konferens samt uthyrning av lokaler. Forum har även en restaurang som nyttjas i samband med konferenser. De lokaler som Hotell Rum Oscar bedrivs i användes ursprungligen för kommunens mödra- och barnhälsovårdsverksamhet. Lokalerna övertogs sedermera av Försäkringskassan som hyrde lokalerna fram till år 1996. Efter att Försäkringskassan flyttade ut ur fastigheten stod lokalerna tomma i två år till dess att Forum, 1998, påbörjade ombyggnaden till hotellrum. År 2004 var ombyggnationen klar och Hotell Rum Oscars verksamhet startades. Hotell Rum Oscar har 22 rum. Hotellet finns i samma byggnad som övriga verksamheter och har en gemensam reception, foajé med Forums konferens och stadsteater.

text: Skäl för beslutet

text: Rättsläget

text: Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL kan Stockholms tingsrätt på talan av Konkurrensverket förbjuda en kommun att bedriva en viss verksamhet om denna snedvrider, eller riskerar att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller om den hämmar, eller är ägnad att hämma, förekomsten eller utvecklingen av sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas verksamhet som är förenlig med lag.

text: Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL kan Stockholms tingsrätt på talan av Konkurrensverket förbjuda en kommun att tillämpa ett visst förfarande om detta snedvrider, eller riskerar att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller om det hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas för förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt.

text: Enligt

text: 3 kap. 28 §

text: KL gäller detsamma ett förfarande eller en verksamhet i en annan juridisk person om en kommun direkt eller indirekt har dominerande inflytande över den juridiska personen exempelvis genom ägarskap.

text: Bedömning

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning är det flera faktorer som talar för att driften av den i ärendet aktuella hotellverksamheten inte är förenlig med den kommunala kompetensen. Under sådana förutsättningar utgör driften av hotellverksamheten sådan verksamhet som kan förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL, förutsatt att bestämmelsens övriga rekvisit är uppfyllda. Någon slutlig bedömning har dock ej skett rörande verksamhetens förenlighet med lag.

text: Det har under utredningen inte framkommit att Hotell Rum Oscar sedan verksamheten startade, genom agerande från Oskarshamns kommun exempelvis beslut om stöd, bidrag eller genom annat agerande, givits en sådan fördel som kan anses verka negativt på konkurrenstrycket.

text: Konkurrensverkets utredning ger vid handen att Hotell Rum Oscars priser motsvarar den standard och servicegrad som hotellet har och att Hotell Rum Oscar har en marknadsandel om ca 7 procent beräknad som antalet hotellrum i kommunen.

text: I Oskarshamns kommun finns idag nio hotell. Då Stiftelsen Forums hotellverksamhet startade fanns det tre hotell. År 2004 fanns totalt 176 disponibla bäddar i Oskarshamns kommun. Motsvarande siffra år 2010 är 333 rum, vilket innebär en ökning med 89 procent. Den genomsnittliga beläggningen för hotell i Sverige år 2009 var 48,2 procent. Hotellen i Oskarshamns kommun hade år 2009 en genomsnittlig beläggning på 57,9 procent.


title: Oskäligt pris - flyttning av telefonabonnemang

text: Ni har i e-postskrivelse som kom in till Konkurrensverket den 7 februari 2000 ifrågasatt om inte Telia missbrukar sin monopolställning på accessnätet genom att ta ut 400 kronor plus moms för att flytta ett telefonabonnemang inom samma ort.

text: Med anledning av Er fråga vill Konkurrensverket framföra följande.

text: Enligt

text: telelagen (1993:597)

text: skall taxor för användning av telefonitjänst mellan fasta nätanslutningspunkter inom ett allmänt tillgängligt nät grunda sig på kostnaderna. Det torde innebära att Telia kan utjämna avgiften för flyttning av abonnemang mellan avlägsna orter och flyttning inom en ort så länge de sammanlagda avgifterna motsvarar de totala kostnaderna för flyttning av abonnemang.

text: Fram till årskiftet 2000/01 gäller dessutom ett pristak för abonnemangsavgiften samt de kringtjänster som är förknippade med abonnemang hos operatörer med dominerande ställning på den svenska marknaden. Denna pristaksreglering omfattar för närvarande endast Telia.

text: Tillsyn över pristaksregleringen utövas av Post- och telestyrelsen (PTS), Box 5398, 102 49 Stockholm. PTS har telefon 08-678 55 00. PTS kan även nås vis hemsidan ( www.pts.se) .

text: Mot dennas bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


motpart: Dille Foder AB

title: Leveransvägran programvara för foderberäkning

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 15 februari 2001 anfört klagomål över att Ni inte tillåts förvärva ett foderberäkningsprogran för mjölkproduktion.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: En grundläggande utgångspunkt i det svenska näringsrättsliga regelverket är avtalsfriheten. En säljare kan i princip fritt välja köpare, t.ex. en återförsäljare, för vidareförsäljning sina varor eller tjänster. Lagstiftaren har i syfte att skydda konkurrensintresset genom KL givit förutsättningar att under vissa förhållanden göra avsteg från nämnda princip.

text: Allmänt sett kan sägas beträffande leveransvägran att det inte finns någon tydlig gräns mellan vad som omfattas av principen om avtalsfrihet och vad som omfattas av KL:s förbud. Generellt kan sägas att ett företag som har en objektiv godtagbar grund för att vägra leverans till en etablerad kund (leveransavstängning) inte träffas av KL:s förbud. Rättsläget är mer oklart vad gäller vägran att leverera till en helt ny kund men det får anses vara klart att KL i dessa fall är tillämplig endast under speciella omständigheter.

text: En form av konkurrensbegränsande agerande på området för säljvägran som är allvarligt från konkurrenssynpunkt är att ett företag ensamt eller tillsammans med andra företag utövar påtryckningar på en leverantör om att denne inte skall sälja varor eller tjänster till ett visst företag. En sådan påtryckning kan vara hot om att anlita en annan leverantör. Leverantörens benägenhet att ge efter för sådana påtryckningar kan ha ett direkt samband med omfattningen av företagets eller de samverkande företagens inköp hos leverantören. Ett samordnat agerande som begränsar konkurrensen omfattas av förbudet enligt

text: 6 §

text: KL.

text: Frågan om olika former av leveransvägran utvecklas i Konkurrensverkets rapport Konkurrenshinder för småföretag - en studie av klagomålsärenden (1998:2; avsnitt 4.2 och 6.3).

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Konkurrensverket vidtar ingen ytterligare åtgärd med anledning av Er skrivelse.

text: Konkurrensverket vill påminna om att när verket i ett visst fall beslutar att inte meddela något åläggande enligt

text: 23 §

text: KL uppkommer en subsidiär talerätt. Den innebär att de berörda företagen får väcka talan vid Marknadsdomstolen och begära att domstolen meddelar ett åläggande.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom . Föredragande har varit Bertel Kinch .

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


title: Ifrågasatt konkurrensbegränsning avseende restaurang-, konferens- och kongressverksamhet

text: Påstått konkurrensproblem – Louis De Geer i Norrköping AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte vidare utreda Louis De Geer Konsert & Kongress i Norrköping AB:s verksamhet vad gäller den del som avser konferensverksamhet i privatägda lokaler mot bakgrund av 3 kap. 27§ tredje stycket och 28 §

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: Ärendet

text: Konkurrensverket mottog den 15 februari 2010 ett klagomål avseende Louis De Geer Konsert & Kongress i Norrköping AB:s (”LDG”) verksamhet.

text: LDG är dotterbolag till Upplev Norrköping AB, som ägs av Norrköpings Rådhus AB och som i sin tur ägs av Norrköpings kommun.

text: Konkurrensverket beslutade den 9 februari 2011 om fortsatt utredning, mot bakgrund av 3 kap. 27§ tredje stycket och 28 §

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: , avseende den del av verksamheten som bedrivs i privatägda lokaler inom ramen för ett initiativärende med dnr 148/2011. En bidragande orsak till beslutet var att verksamheten delvis bedömdes ligga utanför den kommunala kompetensen.

text: LDG har, enligt bolagsordning, som föremål för sin verksamhet att marknadsföra och hyra ut lokaler i byggnader med samlingsnamnet ”Louis De Geer Konsert och Kongress” i Norrköping för kongress-, konferens-, konsert-, kultur- och restaurangverksamhet. Konferensverksamheten bedrivs till viss del i lokaler som ägs av en privat fastighetsägare, det är som ovan nämnts enbart verksamheten i dessa lokaler som granskats i aktuell utredning.

text: Sveriges Hotell- och Restaurangföretagare (”SHR”) har i den ursprungliga anmälan, som omfattade hela LDG:s verksamhet, i huvudsak gjort gällande att verksamheten, enligt kommunens egen redovisning, är utsatt för hård konkurrens

text: från andra anläggningar vilket enligt SHR innebär att LDG konkurrerar med privata alternativ och därmed hotar att snedvrida eller hämma konkurrensen för näringsidkare i Norrköping och närbelägna orter.

text: SHR har inte uppmärksammat något särskilt förfarande utan ifrågasätter i första hand om verksamheten är förenlig med kommunal kompetens. Det har inte heller under nuvarande utredning framkommit någon uppgift som påvisar något särskilt förfarande eller att den i utredningen aktuella verksamheten i sig skulle medföra hämmande av någon betydelse på konkurrensen.

text: Under utredningens gång har uppgifter även inhämtats från aktörer på marknaden, LDG och Norrköpings kommun.

text: Trots kontakter med ett stort antal konkurrerande aktörer på marknaden har, även efter ytterligare förfrågningar, svar på frågeformulär rörande den i utredningen aktuella verksamheten inkommit i begränsat antal. Avslutande möte med SHR har inte föranlett att något ytterligare underlag, som skulle kunna ligga till grund för fortsatt utredning, förts fram.

text: Regelverk

text: Av 3 kap. 27-28 §§ KL följer att Stockholms tingsrätt på talan av Konkurrensverket under vissa förutsättningar kan förbjuda exempelvis en kommun eller annan juridisk person som kommunen direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande över, att tillämpa ett visst förfarande eller bedriva en viss verksamhet som snedvrider alternativt riskerar att snedvrida förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller hämmar alternativt riskerar att hämma förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Enligt förarbetena till

text: 3 kap. 28 §

text: KL skall det inte vara av betydelse i vilken rättslig form den offentlige aktören bedriver sin säljverksamhet .

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer att uthyrningsverksamheten avseende rum 1-8 inte faller inom den kommunala kompetensen när uthyrning sker utan samband med större möten.

text: Konkurrensverket har inte funnit att något förfarande, som medför en möjlighet till ett fortsatt agerande från Konkurrensverkets sida, föreligger. Utredning och kontakt med berörda aktörer har inte heller påvisat att det föreligger en hämmande effekt av någon betydelse som medför att utveckling av privata alternativ ej sker till följd av LDG:s närvaro på marknaden.

text: Konkurrensverket har mot denna bakgrund beslutat att inte vidare utreda huruvida förbud kan meddelas med stöd av 3 kap. 27§ tredje stycket


motpart: Värnamo Bevakning AB

title: Underprissättning bevakningstjänster

text: Er skrivelse om underprissättning - bevakningstjänster

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 9 februari 2001 anfört klagomål över Securitas förfarande vid konkurrens med Ert företag. Ni anser bl.a. att Securitas underprissätter sina tjänster i anslutning till anbuds- eller offertgivning till företag.

text: För att Konkurrensverket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet rör är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: , se även bifogade informationsskrift.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Det som Ni har framfört i Er skrivelse kan dock vara värdefullt i verkets fortsatta arbete för en effektiv konkurrens i privat och offentlig sektorer.

text: Konkurrensverket vill påminna om att när verket i ett visst fall beslutar att inte meddela något åläggande enligt

text: 23 §

text: KL uppkommer en subsidiär talerätt. Den innebär att de berörda företagen får väcka talan vid Marknadsdomstolen och begära att domstolen meddelar ett åläggande.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


motpart: Sävsjö kommun

title: Anmälan avseende Sävsjö kommuns avtal om byggtjänster

text: Anmälningar om otillåtna direktupphandlingar av byggtjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket mottog den 15 februari 2013 en anmälan från Fransson & Nordh AB angående Sävsjö kommuns upphandlingar av byggtjänster. Enligt anmälan har Sävsjö kommun under flera år köpt byggtjänster utan att konkurrensutsätta upphandlingarna enligt reglerna i lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU).

text: Sävsjö kommun har till Konkurrensverket gett in en skriftlig redogörelse avseende de anmälda upphandlingarna samt de handlingar verket begärt för sin utredning. Konkurrensverket har vid flera tillfällen därefter begärt in ytterligare handlingar och uppgifter från Sävsjö kommun. En kompletterande anmälan inkom till Konkurrensverket den 28 augusti 2013. Konkurrensverket har vidare inhämtat vissa handlingar ur VismaOPIC:s databas för upphandlingsannonser.

text: Konkurrensverket har vidare noterat att Sävsjö kommun, efter att verket tillskrivit kommunen med anledning av anmälan, i juni och september 2013 annonserat upphandlingar avseende bland annat ramavtal för hantverkstjänster. Ett ramavtal avseende sådana tjänster ingicks i november 2013. Såvitt framgår av Konkurrensverkets utredning omfattar dessa upphandlingar bland annat sådana uppdrag som avses i anmälan till verket.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Konkurrensverket har möjlighet att ansöka om upphandlingsskadeavgift för det fall en anskaffning skett genom en otillåten direktupphandling. En sådan ansökan ska enligt

text: 17 kap. 7 § andra stycket

text: LOU, ha inkommit till förvaltningsrätt inom ett år från det att avtalet slöts för det fall ingen leverantör ansökt om ogiltighet av ingångna avtal. Det är således tidpunkten för ingåendet av avtalet, och inte utförandet av ett uppdrag eller efterföljande fakturering som avgör när en överträdelse av upphandlingsreglerna kommer att omfattas av preskription. Konkurrensverket konstaterar att redan när anmälan kom in till verket hade preskriptionstiden för flera av de uppdrag som omfattas av anmälan löpt ut.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns det med anledning av ovanstående inte tillräckliga skäl att närmare granska Sävsjö kommuns anmälda upphandlingar. Detta beslut innebär inte ett ställningstagande till om de anmälda direktupphandlingarna har genomförts i enlighet med upphandlingsreglerna.

text: Detta beslut har fattats av biträdande avdelningschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Henrik Grönberg.


beslutstyp: Gryningsräd Avskrivning

motpart: Hälsingefrakt AB, Söderhamns LBC AB, Fraktcentralen i Gestrikland AB, Ljusnans Virkesfrakt AB, Skogsåkarna i Mellansverige AB, Gävleborgsåkarna, Gävleborgs Åkeriservice AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Distribution, logistik och transport

title: Hälsingefrakt AB m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 941/2005, 15/2006 – Hälsingefrakt AB m.fl.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet avskrivet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut