avgjordAv: Justitieombudsmannen Stefan Holgersson

nyckelord:
Barn/ungdom
Objektivitet, opartiskhet, saklighet
Umgänge
Vårdnad

title: Kritik mot en skolkurator som under en pågående vårdnadstvist höll stödsamtal med den ena föräldern och följde med samma förälder på ett möte vid socialförvaltningen

sammanfattning: En vårdnadstvist pågick mellan föräldrarna till en flicka, född 2007. På grund av vårdnadstvisten träffade flickan skolkuratorn för samtal en gång i veckan under några veckor. Under samma period höll skolkuratorn samtal med mamman för att stötta henne i föräldrarollen. Samtidigt pågick en barnavårdsutredning. När mamman skulle delges utredningen på socialförvaltningen följde skolkuratorn med henne och var med vid mötet. JO har tidigare uttalat att personalen vid förskolor och skolor ska förhålla sig neutral vid tvister om vårdnad och umgänge m.m. Utgångspunkten måste vara att en skolkurator som har till uppdrag att hålla stödjande samtal med en elev på grund av en pågående tvist eller konflikt mellan föräldrarna inte bör föra samtal med föräldrarna – vare sig med båda eller en av dem – i syfte att stödja eller handleda föräldrarna i deras roll eller situation. En annan sak är att föräldrarna kan behöva involveras i det stöd som ges barnet. JO kritiserar skolkuratorn för att hon erbjöd föräldrarna stödjande samtal om deras föräldraroll samt även höll sådana samtal med den ena föräldern. Skolkuratorns agerande innebar en stor risk för att hon skulle dras in i föräldrarnas konflikt om vårdnad. JO anser även att det var direkt olämpligt att skolkuratorn följde med den ena föräldern på mötet vid socialförvaltningen. Den andra föräldern uppfattade med fog det som att skolkuratorn var partisk. Skolkuratorn får kritik för sitt agerande även i detta avseende.

text: Anmälan

text: I en anmälan till JO klagade AA på skolkurator BB, Linnéskolan, Eksjö kommun. Han uppgav bl.a. följande:

text: Hans dotter CC träffade skolkuratorn för samtal med anledning av en pågående vårdnadstvist om dottern mellan honom och hans före detta fru DD, dotterns mamma. Samtidigt pågick även en barnavårdsutredning. När den utredningen var klar och skulle delges föräldrarna tog mamman med sig skolkuratorn till mötet på socialförvaltningen. Det visade sig även att skolkuratorn, parallellt med samtalen med dottern, höll samtal med mamman. Skolkuratorns agerande

text: innebar att hon tog ställning i föräldrarnas konflikt, och det fanns även en risk för att detta påverkade dottern.

text: Till anmälan bifogades journalanteckningar för perioden den 13–27 maj 2015 gällande CC från socialförvaltningen i Eksjö kommun och sidan 6 i Eksjö tingsrätts dom den 15 juni 2016 i mål nr T 962-15.

text: I socialförvaltningens journalanteckning från den 20 maj 2015 om mötet som skolkuratorn var närvarande vid angavs bl.a. följande:

text: Under samtalet blir det tydligt att skolq BB har en dubbel roll som stöd för både CC och DD. I samtal efter att mamman lämnat rummet tar ut upp att BB måste fundera på sin dubbla roll. Det blir också tydligt i samtalet att hon tagit ställning för DD.

text: Utredning

text: JO hämtade in den ovan nämnda domen från Eksjö tingsrätt.

text: JO begärde därefter att Barn- och ungdomsnämnden i Eksjö kommun skulle yttra sig över det som framfördes i anmälan.

text: JO fick inledningsvis som remissvar en skrivelse från EE, elevhälsochef, Eksjö kommun. Nämnden gav sedan in ett sammanträdesprotokoll där det framgick att nämnden hade tagit del av informationen i ärendet. I skrivelsen anfördes följande:

text: Skolkurator BB har erbjudit båda föräldrarna […] föräldrahandledning. BB har endast haft handledning med DD då AA tackade nej. Utifrån att båda föräldrarna haft möjlighet till föräldrahandledning så anser vi inte att det skett en intressekonflikt. BB har utifrån ett barnperspektiv arbetat för att CC ska få en bra relation till båda sina föräldrar. JO begärde därefter att nämnden skulle yttra sig på nytt över det som framfördes i anmälan och därvid särskilt förtydliga redogörelsen när det gällde de samtal som skolkuratorn erbjöd föräldrarna och höll med mamman (bl.a. bakgrunden till och syftet med samtalen samt i vilken omfattning och under vilken tidsperiod de ägde rum). JO begärde även att nämnden särskilt skulle yttra sig över AA:s påstående om att skolkuratorn hade följt med mamman till ett möte vid socialförvaltningen när en barnavårdsutredning skulle delges.

text: Nämnden anförde i ett remissvar följande:

text: Skolkurator BB har haft regelbundna samtal varje vecka med CC, från 2015-05-06 fram till skolavslutningen i juni 2015, samt något enstaka samtal under höstterminen 2015. Dessa ägde rum på BB:s kontor som är beläget på Eksjös högstadieskola, Prästängsskolan. Denna skola ligger en bit från CC:s egen skola, Linnéskolan. Eftersom samtalen ägde rum på Prästängsskolan så blev CC lämnad eller hämtad av sin mamma DD. Vid dessa tillfällen möttes skolkurator BB och DD endast för lämning och hämtning av CC. Inga andra handledningstillfällen ägde rum mellan skolkurator BB och DD än de som skedde telefonledes under samma tidsperiod som BB hade regelbunden kontakt med CC från den 6/5 fram till skolavslutningen.

text: Skolkurator BB har erbjudit båda föräldrarna […] föräldrahand-ledning. Skolkurator BB träffade CC och DD första gången 2015-05-06 då skolsköterskan FF gjorde en överlämning av ärendet till BB. DD tog kontakt via telefon med skolkuratorn för att bolla tankar och funderingar runt föräldraskapet. Skolkurator BB har haft handledning vid fyra tillfällen med DD telefonledes, i syfte att stötta henne i föräldrarollen. 2015-05-13 2015-05-18 2015-05-26 2015-06-03 Även pappa AA tog telefonkontakt med BB under samma tidsperiod, hon erbjöd då även honom samma stöttning men han avböjde det erbjudandet. Syftet med att stötta föräldrarna var att få till en positiv övergång mellan föräldrabyten för CC, då hon växelvis bodde hos båda sina föräldrar. Något som dessutom uppnåddes och samtalen med CC kunde avslutas. Skolkurator BB har utifrån ett barnperspektiv arbetat för att CC ska få en bra relation till båda sina föräldrar. Utifrån att båda föräldrarna haft möjlighet till föräldrahandledning så anser vi inte att det skett en intressekonflikt. Skolkurator BB var med DD vid ett möte på socialförvaltningen. BB hade fått information från DD att barnavårdsutredningen skulle kommuniceras vid mötet. BB hade ingen vetskap om att utredningen var klar och därmed skulle delges då hon gick till mötet.

text: Sedan begärde JO att nämnden på nytt skulle yttra sig och svara på varför och i vilken roll som skolkuratorn var med mamman på ett möte vid socialförvaltningen samt vad nämnden gjorde för bedömning av den angivna situationen.

text: Nämnden kom in med ett förnyat yttrande och anförde följande:

text: Skolkurator BB var med DD vid ett möte på socialförvaltningen. BB hade fått information från DD att barnavårdsutredningen skulle kommuniceras vid mötet. BB hade ingen vetskap om att utredningen var klar och därmed skulle delges då hon gick på mötet. Skolkurator BB var med på mötet för att informera socialförvaltningen om att hon hjälpte och stöttade CC till att återskapa en lugn och balanserad relation till båda sina föräldrar.

text: AA kommenterade remissvaren och uppgav bl.a. att han erbjöds samtal med skolkuratorn först efter att han hade ringt till henne och ifrågasatt att hon hade samtal med mamman.

text: Bedömning

text: Inledning En vårdnadstvist pågick mellan AA och DD om deras dotter CC, född 2007. På grund av vårdnadstvisten träffade CC skolkuratorn för samtal en gång i veckan under maj och juni 2015 (t.o.m. skolavslutningen) samt vid något enstaka tillfälle under höstterminen 2015. Under samma period i maj och juni 2015 höll

text: skolkuratorn, efter att mamman hade kontaktat henne, handledningssamtal med mamman vid fyra tillfällen per telefon. Samtalen syftade till att stötta mamman i hennes föräldraroll. Efter att AA hade kontaktat skolkuratorn erbjöd hon även honom samtal, vilket AA tackade nej till. Samtidigt pågick en barnavårdsutredning vid socialförvaltningen som gällde CC. När mamman skulle delges utredningen på förvaltningen följde skolkuratorn med mamman och var med vid mötet.

text: JO har i tidigare beslut uttalat att personalen vid förskolor och skolor ska förhålla sig neutral vid tvister om vårdnad och umgänge m.m. Det är viktigt att en förälder inte upplever att myndigheten tar ställning för den ena parten i en pågående tvist. För berörda barn är det självfallet också av stor betydelse att personalen inte dras in i föräldrarnas konflikt utan att skolan, i så stor utsträckning som möjligt, får vara en fredad plats (se bl.a. JO 2007/08 s. 473, dnr

text: och JO 2015/16 s. 590, dnr

text: Skolkuratorns stödsamtal med vårdnadshavare Skolkuratorns uppdrag att stötta barnet i det aktuella fallet innebar att hon fick viss kännedom om och insyn i föräldrarnas konflikt. I en sådan situation framstår det som särskilt viktigt att skolpersonal förhåller sig neutral och inte dras in i eller tar ställning i konflikten.

text: Mot denna bakgrund måste utgångspunkten vara att en skolkurator som har till uppdrag att hålla stödjande samtal med en elev på grund av en pågående tvist eller konflikt mellan föräldrarna inte bör föra samtal med föräldrarna – vare sig med båda eller en av dem – i syfte att stödja eller handleda föräldrarna i deras roll eller situation. En annan sak är att föräldrarna kan behöva involveras i det stöd som ges barnet.

text: Av remissvaret framgår det att skolkuratorn, efter att mamman hade tagit kontakt med henne, erbjöd båda föräldrarna handledande samtal och att hon även höll sådana samtal med mamman. AA har uppgett att det var först efter att han hade ifrågasatt att skolkuratorn höll samtal med mamman som han tillfrågades om samtal. Oavsett hur det gick till när skolkuratorn erbjöd föräldrarna samtal, och även om hennes avsikt var att värna CC:s bästa, är jag kritisk till att hon i den aktuella situationen erbjöd föräldrarna stödjande samtal om deras föräldraroll samt även höll sådana samtal med mamman. Skolkuratorns agerande innebar en stor risk för att hon skulle dras in i föräldrarnas konflikt om vårdnad.

text: Skolkuratorns närvaro vid ett möte på socialförvaltningen Det har vidare kommit fram att skolkuratorn följde med mamman till ett möte på socialförvaltningen. Enligt remissvaret var skolkuratorn med vid mötet för att informera socialförvaltningen om att hon hjälpte och stöttade CC att återskapa en lugn och balanserad relation till båda sina föräldrar.

text: Under en barnavårdsutredning är det vanligt att socialtjänsten hämtar in information från bl.a. ett barns skola. I det aktuella fallet är det utrett att skolkuratorn hade fått information av mamman om mötet och att kuratorn kände till att det gällde den barnavårdsutredning som pågick avseende CC. Av socialförvaltningens journalanteckningar framgår det att mamman meddelade förvaltningen att skolkuratorn önskade vara med vid mötet och att de skulle komma båda två. Det har alltså inte varit fråga om att skolkuratorn var närvarande vid mötet på initiativ av socialförvaltningen. (Jag går inte här in på frågan om skolkuratorns möjligheter att i den aktuella situationen lämna uppgifter om CC till socialförvaltningen.)

text: Enligt min mening var det direkt olämpligt att skolkuratorn följde med mamman på mötet vid socialförvaltningen. Det som har kommit fram om anledningen till hennes närvaro ändrar inte den bedömningen. AA uppfattade med fog det som att skolkuratorn var med vid mötet till stöd för mamman, dvs. att hon var partisk.

text: Skolkuratorn förtjänar kritik för sitt agerande även i detta avseende.

text: Ärendet avslutas.


nyckelord:
Frihetsberövande
Häkte
Långsam handläggning
Omplacering
Tvångsmedel/tvångsåtgärder

publisher: Justitieombudsmannen

title: Kritik mot Kriminalvården bl.a. för att en person som var dömd för brott i Norge och vars straffverkställighet skulle flyttas över från Norge till Sverige fick tillbringa 35 dagar i häkte i avvaktan på en utredning om särskilda villkor

org: jo

sammanfattning: En person flyttades över från en öppen anstalt i Norge till ett häkte i Sverige i avvaktan på placering i anstalt här. När han anlände till Sverige återstod ett år och tre veckor av verkställigheten. Tio dagar efter ankomsten lämnade häktet in en begäran till riksmottagningen om att den intagne skulle utredas för fastställande av särskilda villkor. Han blev kvar i häkte i 35 dagar innan det blev en plats ledig i riksmottagningen. Efter närmare en månad i riksmottagningen beslutade Kriminalvården att det inte fanns skäl att besluta om särskilda villkor för honom. Han placerades kort därefter i en anstalt i säkerhetsklass 2, men placeringsbeslutet omprövades av Kriminalvården, bl.a. efter det att kontakt hade tagits med anstalten i Norge, och han placerades slutligen i en öppen anstalt. I beslutet riktar chefsJO kritik mot Kriminalvården för den långa häktesplaceringen och för att varken häktet eller riksmottagningen initialt övervägde om det verkligen fanns ett behov av att utreda frågan om särskilda villkor. ChefsJO är även kritisk till den långsamma handläggningen vid riksmottagningen efter det att den intagne hade flyttats över dit och för att Sektionen för internationella och andra särskilda klientärenden (SCK) inte snabbare fattade beslut i frågan om särskilda villkor. ChefsJO anser även att det kan finnas skäl för SCK att ta ställning till om det finns ett behov av särskilda villkor i de ärenden om överflyttning av straffverkställighet där frågan kan bli aktuell. När det gäller placeringen i en anstalt i säkerhetsklass 2 menar chefsJO att det, mot bakgrund av vad som framkommit om dennes tidigare verkställighet, framstår som att placeringen medförde mer ingripande övervakning och kontroll än vad som var nödvändigt. I beslutet behandlas även under vilka förutsättningar en intagen som avtjänat delar av ett fängelsestraff utomlands och därefter överförts till Sverige för vidare verkställighet här, tillfälligt kan placeras i häkte i avvaktan på ett beslut om anstaltsplacering.

text: Anmälan

type: rubrik

text: I en anmälan som kom in till JO den 1 augusti 2017 förde AA fram klagomål mot Kriminalvården och anförde bl.a. följande:

type: stycke

text: I maj 2016 blev han dömd till fängelse i fyra år och två månader av en norsk domstol. Han verkställde till en början sitt straff i en sluten anstalt i Oslo. Den 28 november 2016 flyttades han till den öppna anstalten Bastöy. Under tiden i Bastöy hade han flera permissioner på egen hand, varav några med övernattning. Permissionerna genomfördes utan anmärkning. I januari 2017 beslutade Kriminalvården att han skulle verkställa resten av strafftiden i Sverige. Han överklagade beslutet men fick avslag. Den 16 maj 2017 överfördes han från Norge till häktet Göteborg, där han fick stanna i cirka tre veckor innan han flyttades över till häktet Karlstad. Från häktet Karlstad blev han flyttad till riksmottagningen i anstalten Kumla för att genomgå en utredning om särskilda villkor. Väl i Kumla tog det cirka tre veckor innan utredningen påbörjades. Han fick då träffa en psykolog som konstaterade att han tidigare hade varit i en öppen anstalt och hade mindre än ett år kvar att avtjäna av sitt straff. Psykologen avbröt av denna anledning omedelbart utredningen. Trots att han hade varit i en öppen anstalt och där skött sig exemplariskt blev han placerad i anstalten Skogome, som är en anstalt i säkerhetsklass 2. Det tog cirka nio veckor från det att han överlämnades till Sverige till dess att han placerades i Skogome, och en stor del av denna tid tillbringade han i häkte. Han vill med anledning av det inträffade ha ersättning för sveda och värk.

text: Utredning

text: Inledningsvis inhämtades vissa handlingar. Därefter remitterades anmälan till Kriminalvården för yttrande.

text: I sitt remissvar anförde Kriminalvården, huvudkontoret, genom tf. chefen för sektionen för verksjuridik, i huvudsak följande:

text: _ _ _

text: Utredning

text: Uppgifter om sakförhållandena har hämtats in från region Väst samt från placeringssektionen och sektionen för internationella och andra särskilda klientärenden vid Kriminalvårdens huvudkontor. Av uppgifterna framgår i huvudsak följande. AA dömdes den 26 maj 2016 av Bogarting lagmansrett i Norge […] till fängelse fyra år och två månader. Verkställighet av straffet påbörjades den 4 augusti 2016 i Norge. Kriminalvården beslutade den 3 januari 2017 att verkställigheten skulle överflyttas från Norge till Sverige. AA ankom häktet Göteborg den 16 maj 2017. Enligt ett strafftidsbeslut som utfärdades samma dag beräknades tidigaste dag för villkorlig frigivning till den 9 juni 2018 […]. Den 26 maj 2017 gjorde häktet Göteborg en anmälan till riksmottagningen för utredning inför beslut om särskilda villkor. När anmälan gjordes översteg kvarstående verkställighet ett år. Det är klienthandläggarna som ansvarar för att göra anmälan, vilket hanteras skyndsamt. Det görs inte några avväganden inför att eventuellt avstå från att anmäla klienter utan samtliga klienter som dömts till fängelse i lägst fyra år anmäls till riksmottagningen. Anmälan sker genom att klienthandläggaren skickar en standardiserad blankett via e-post till riksmottagningen. Information om och när klienten anmälts dokumenteras genom en daganteckning i Kriminalvårdens klientadministrativa system, KVR. Häktet

text: Göteborg har för avsikt att se över sina rutiner kring förfarandet vid anmälan till riksmottagningen. Mot bakgrund av den brottslighet AA var dömd för placerades han vid ankomst till häktet Göteborg på en avdelning avsedd för klienter misstänkta, alternativt dömda för […]. På grund av att avdelningen skulle stängas över sommaren placerades samtliga klienter på andra häkten. Häktet Karlstad har en gemensamhetsavdelning för klienter misstänkta, alternativt dömda för […] varför AA placerades där den 30 maj 2017 i väntan på en ledig plats på riksmottagningen. AA ankom till anstalten Kumla och riksmottagningen den 19 juni 2017. Beslut om att inte meddela särskilda villkor för den återstående strafftiden fattades av sektionen för internationella och andra särskilda klientärenden den 11 juli 2017 […]. Skälet var att det ansågs obehövligt eftersom återstående strafftid understeg ett år. Anstalten Kumla upprättade ett placeringsunderlag och initierade ett ärende om anstaltsplacering den 12 juli 2017 […]. Av placeringsunderlaget framgick att anstalten Kumlas bedömning var att anstalt i säkerhetsklass 2 utgjorde tillräcklig grad av övervakning och kontroll. Av placeringsunderlaget framgick vidare att AA varit placerad i lågriskanstalt, genomfört permissioner och uppvisat god skötsamhet under verkställigheten i Norge. AA invände mot placeringsunderlaget och framförde önskemål om att verkställa med fotboja, alternativt att placeras i anstalt i säkerhetsklass 3. Beslut om placering fattades vid placeringssektionen den 13 juli 2017 […]. Mot bakgrund av vad som framkommit i ärendet, särskilt beaktat anstalten Kumlas bedömning, beslutades om placering i anstalten Skogome i säkerhetsklass 2. AA ankom till anstalten Skogome den 18 juli 2017. AA inkom den 27 juli 2017, genom ombud, med en begäran om omprövning av beslutet. I begäran ifrågasattes varför AA behövde vara placerad i anstalt i säkerhetsklass 2. Ombudet anförde att AA avtjänat en stor del av sitt straff med mycket god skötsamhet, att han sedan november 2016 varit placerad i den öppna anstalten Bastöy samt att han beviljats tre permissioner med övernattning. Vidare framfördes önskemål om att kontakt skulle tas med anstalten i Norge för att bekräfta uppgifterna. AA inkom den 31 juli 2017 med en egen begäran om omprövning varvid han önskade placering i anstalten Tillberga. Med anledning av begäran om omprövning kontaktade handläggare vid placeringssektionen anstalten Bastöy via telefon den 31 juli 2017. Genom samtalet framkom att anstalten är en lågsäkerhetsanstalt där samtliga intagna är i permissionsgång eller aktivt arbetar för återanpassning i samhället. Anstalten bekräftade att AA uppvisat god skötsamhet samt att han genomfört tre permissioner med övernattning utan anmärkning. Omprövningsbeslut fattades den 1 augusti 2017 […]. Efter en förnyad prövning, särskilt beaktat vad som framkommit gällande verkställigheten i Norge, gjorde placeringssektionen bedömningen att anstalt i säkerhetsklass 3 utgjorde tillräcklig grad av övervakning och kontroll. Det tidigare beslutet om placering ändrades på så sätt att AA istället skulle vara placerad i anstalten Tillberga i säkerhetsklass 3. Enligt beslutet kunde förflyttningen ske samma dag. AA ankom till anstalten Tillberga den 8 augusti 2017. Under perioden den 2 september–29 november 2017 beviljades AA totalt sju permissioner varav fyra med övernattning. Halva strafftiden var avtjänad den 30 oktober 2017. Beslut om utökad frigång fattades den 28 november 2017 och påbörjades den 29 november 2017 […].

text: Rättslig reglering

text: Av

text: 1 kap. 7 § fängelselagen (2010:610)

text: , FäL, framgår att för en intagen som avtjänar fängelse i lägst fyra år ska det, om det inte är uppenbart obehövligt, beslu-

text: tas om de särskilda villkor som av säkerhetsskäl är nödvändiga när det gäller placering i anstalt, vistelse utanför anstalt enligt 10 kap. 1 och 2 §§, och särskilda utslussningsåtgärder enligt 11 kap. 1 §. Av andra stycket följer att om det finns särskilda skäl så ska villkor enligt första stycket också beslutas för en intagen som har dömts till fängelse i lägst två år. Av allmänna råd till 1 kap. 7 § första stycket FäL, i Kriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd (

text: KVFS 2011:1

text: ) om fängelse (FARK Fängelse), följer att möjligheten att avstå från att besluta om särskilda villkor när det är uppenbart obehövligt bör användas restriktivt. Beslut om särskilda villkor kan anses uppenbart obehövligt t.ex. när den återstående verkställighetstiden understiger ett år. I beslutet om särskilda villkor anges normalt i vilka anstalter eller avdelningar den intagne får placeras och när omplacering till anstalt eller avdelning med lägre grad av övervakning och kontroll får beviljas, om och när permission får beviljas och om och när särskilda utslussningsåtgärder får beviljas. Av 2 kap. 4 § FARK Fängelse framgår att en intagen som avtjänar fängelse i lägst fyra år och som vistas i häkte när domen blir verkställbar ska placeras i riksmottagning för utredning inför beslut om särskilda villkor, om det inte finns särskilda skäl mot det. Även i annat fall kan en intagen placeras i riksmottagning om det behövs inför beslut om särskilda villkor. Enligt allmänna råd till bestämmelsen kan det finnas särskilda skäl att inte placera en intagen i riksmottagning t.ex. när den återstående verkställighetstiden understiger ett år och det därför kan antas vara uppenbart obehövligt att besluta om särskilda villkor. Av Kriminalvårdens handbok (

text: ) om särskilda villkor för långtidsdömda och placering i riksmottagning (s. 9) framgår att en kategori intagna som kan ha en återstående verkställighetstid som understiger ett år är de som överförts från annat land för att fortsätta straffverkställigheten i Sverige. Dessa intagna placeras vanligen i svenskt häkte i avvaktan på placering i riksmottagning eller annan anstaltsavdelning och frågan om att avstå från att besluta om särskilda villkor bör därför aktualiseras av häktet eller den anstalt där den intagne initialt placeras. Om ett häkte, en anstalt eller placeringssektionen finner att omständigheterna i ett enskilt fall talar för att det kan vara uppenbart obehövligt att besluta om särskilda villkor, ska kontakt tas med beslutsfattare vid sektionen för internationella och andra särskilda klientärenden. Beslutsfattaren ska då ta ställning till om utredningen inför beslut om särskilda villkor ska påbörjas eller om det redan på befintligt underlag kan konstateras att det är uppenbart obehövligt att besluta om särskilda villkor. Enligt Kriminalvårdens arbetsordning är lägsta nivå för att fatta beslut om särskilda villkor enligt

text: 1 kap. 7 §

text: FäL sektionen för internationella och andra särskilda klientärenden (huvudkontoret). Vidare följer att lägsta nivå för ställningstagande angående placering i riksmottagning enligt

text: 2 kap. 4 § första stycket

text: FARK Fängelse är verksamhetsstället (häktet eller anstalten). Av

text: 11 § lagen (1974:202)

text: om beräkning av strafftid m.m. följer att den som ska förpassas till kriminalvårdsanstalt för att undergå påföljd får i anslutning härtill tillfälligt förvaras i allmänt häkte eller polisarrest i avvaktan på beslut om anstaltsplacering eller om det behövs med hänsyn till transportförhållandena. Av allmänna råd till

text: 2 kap.

text: häkteslagen (2010:611)

text: ) om häkte (FARK häkte), följer att en intagen som är häktad normalt bör placeras i det häkte som är beläget i eller nära den ort där rättsprocessen ska äga rum, om inte placering i annat häkte behövs av säkerhets- eller beläggningsskäl. Av

text: 2 kap. 1 §

text: FäL framgår att en intagen inte får placeras så att han eller hon underkastas mer ingripande övervakning och kontroll än vad som är nödvändigt för att ordningen eller säkerheten ska kunna upprätthållas. Vidare framgår att vid beslut om placering ska, i den utsträckning det är möjligt, hänsyn tas till den intagnes behov av sysselsättning, omvårdnad och en lämplig frigivningsplanering.

text: Av

text: 10 § fängelseförordningen (2010:2010)

text: , FäF, framgår att vid bedömning enligt 2 kap. 1 § första stycket FäL ska särskilt beaktas risken för rymning, fritagning, fortsatt brottslighet, missbruk och annan misskötsamhet samt behovet av att undvika en olämplig sammansättning av intagna och i övrigt kunna bedriva en ändamålsenlig verksamhet i anstalt. Av 2 kap. 1 § FARK Fängelse framgår att vid bedömningen av de risker som framgår av 10 § FäF ska särskilt beaktas bl.a. karaktären och omfattningen av den intagnes tidigare och aktuell brottslighet, utfallet av tidigare och pågående verkställighet samt strafftidens längd och återstående verkställighetstid. Av 11 kap. 1 § första stycket 4 FäL framgår att en intagen för att minska risken för att han eller hon återfaller i brott eller för att på annat sätt underlätta hans eller hennes anpassning i samhället får beviljas tillstånd till vistelse utanför anstalt genom utökad frigång enligt 5 §. Enligt 11 kap. 5 § FäL innebär utökad frigång att en intagen under kontrollerade former avtjänar fängelsestraffet i sin bostad. Utökad frigång får beviljas om 1. minst halva strafftiden, dock minst tre månader, har avtjänats, 2. det inte finns någon beaktansvärd risk för att den intagne kommer att begå brott, undandra sig straffets fullgörande eller på annat sätt allvarligt missköta sig, 3. han eller hon har tillgång till bostad, och 4. han eller hon utför arbete, får behandling eller deltar i utbildning eller särskilt anordnad verksamhet.

text: Kriminalvårdens bedömning

text: För en intagen som avtjänar fängelse i lägst fyra år ska, om det inte är uppenbart obehövligt, beslut fattas om de särskilda villkor som av säkerhetsskäl är nödvändiga när det gäller placering i anstalt, vistelse utanför anstalt och särskilda utslussningsåtgärder. Enligt förarbetena till 1 kap. 7 § FäL (

text: prop. 2009/10:135 s. 73

text: f. och 122 f.) och Kriminalvårdens allmänna råd till bestämmelsen ska möjligheten att avstå från att besluta om särskilda villkor när det är uppenbart obehövligt användas restriktivt. Beslut om särskilda villkor kan anses uppenbart obehövligt t.ex. när en intagen inte är frihetsberövad i direkt anslutning till att verkställigheten inleds eller när den återstående verkställighetstiden understiger ett år. En kategori intagna som kan ha en återstående verkställighetstid som understiger ett år är de som överförts från annat land för att fortsätta straffverkställigheten i Sverige. Vid tidpunkten då AA överfördes för verkställighet till Sverige översteg återstående verkställighetstid ett år. Någon föreskriven skyldighet för häktet Göteborg att pröva frågan om att avstå från att besluta om särskilda villkor har således inte förelegat vid tidpunkten. Häktet Göteborg gjorde anmälan till riksmottagningen inom en dryg vecka från att AA ankom till häktet. Häktet Göteborg har uppgett att de har för avsikt att se över sina rutiner kring förfarandet vid anmälan till riksmottagningen. En intagen som är häktad ska placeras i det häkte som är beläget i, eller nära, den ort där rättsprocessen ska äga rum, om inte placering i annat häkte behövs av säkerhets- eller beläggningsskäl. Detsamma bör rimligtvis gälla intagna i häkte som är placerade där av andra skäl än häktning. AA hade ingen pågående process som förutsatte att han kvarblev på häktet Göteborg varför han förflyttades till annat lämpligt häkte då platser behövde frigöras för att ta emot nyhäktade. Förfarandet är förenligt med gällande allmänna råd. Av utredningen framgår vidare att det inte funnits någon ledig plats på riksmottagningen förrän den 19 juni 2017 varvid AA förflyttades dit omedelbart. Den totala tiden AA var placerad i häkte uppgick således till strax under fem veckor. Av utredningen i ärendet framgår inte att det skulle förekommit något egentligt fel i hanteringen av frågan om särskilda villkor. Det kan emellertid konstateras

text: att en rad olyckliga sammanträffanden resulterat i att AA varit placerad i häkte under en längre tid. Kriminalvården överväger om de allmänna råden till 1 kap. 7 § FäL skulle kunna förtydligas på så sätt att verksamhetsställen ska samråda med sektionen för internationella och andra särskilda klientärenden när fråga uppkommer om en klient som överförts från annat land ska placeras på riksmottagningen, om det kan antas att verkställighetstiden kan komma att understiga ett år. AA ankom till anstalten Kumla och riksmottagningen den 19 juni 2017. Efter tre veckor, den 11 juli 2017, fattades beslut om att inte meddela särskilda villkor för den återstående strafftiden. Det går inte att utesluta att förfarandet tagit längre tid på grund av semesterperiod och mellankommande storhelg. Så snart beslut om att inte meddela särskilda villkor fattats initierade anstalten Kumla ett ärende om anstaltsplacering. Mot bakgrund av vad som framkommit i ärendet fattades den 13 juli 2017 beslut om placering i anstalten Skogome i säkerhetsklass 2 varefter AA flyttades fem dagar senare. Placeringsärendet och förflyttningen synes ha hanterats skyndsamt. AA inkom den 27 juli 2017 med en begäran om att Kriminalvården skulle kontakta anstalten i Norge. Efter att kompletterande uppgifter inhämtats från anstalten i Norge fattades omprövningsbeslut redan den 1 augusti 2017 med innebörden att en placering i anstalt i säkerhetsklass 3 utgjorde tillräcklig grad av övervakning och kontroll. AA flyttades till anstalten Tillberga den 8 augusti 2017. Hanteringen av omprövningsärendet och förflyttningen bedöms ha hanterats skyndsamt. AA beviljades flera permissioner, majoriteten med övernattning, under hösten 2017. Omkring fyra veckor efter att halva strafftiden var avtjänad beviljades AA även verkställighet utanför anstalt genom utökad frigång.

text: AA gavs tillfälle att kommentera remissvaret.

text: Bedömning

text: Rättslig reglering Kriminalvården har redogjort för den relevanta rättsliga regleringen. Jag vill tillägga att en ny lag om strafftid (strafftidslagen [2018:1251]) liksom två nya paragrafer i

text: 2 kap.

text: fängelselagen (2010:610)

text: , 2 kap. 4 a och 4 b §§, trädde i kraft den 1 april 2019.

text: Bakgrund Genom utredningen har sammanfattningsvis följande framkommit om ärendets handläggning.

text: Den 3 januari 2017 beslutade Kriminalvården att verkställigheten av AA:s straff skulle flyttas över från Norge till Sverige och den 16 maj 2017 anlände han till häktet Göteborg, från anstalten Bastöy i Norge. Enligt ett strafftidsbeslut kunde AA friges villkorligt tidigast den 9 juni 2018. Den 26 maj 2017 gjorde häktet en anmälan till riksmottagningen för att en utredning inför beslut om särskilda villkor skulle initieras. Den 30 maj 2017 flyttades AA till häktet Karlstad och den 19 juni 2017 ankom han till riksmottagningen i anstalten Kumla. Den

text: 11 juli 2017 meddelade Sektionen för internationella och andra särskilda klientärenden (SCK) vid Kriminalvårdens huvudkontor ett beslut som innebar att man avstod från att besluta om särskilda villkor för AA:s återstående verkställighet. Den 12 juli 2017 initierades ett placeringsärende vid placeringssektionen, som den 13 juli 2017 fattade beslut om att AA skulle vara placerad i anstalten

text: Skogome. AA begärde omprövning av placeringsbeslutet. Den 18 juli 2018 ankom AA till anstalten Skogome men flyttades den 8 augusti 2018 till anstalten Tillberga, efter det att Kriminalvården hade omprövat och ändrat sitt beslut i placeringsärendet.

text: AA tillbringade alltså 35 dagar i häkte innan han fördes över till riksmottagningen. Vid riksmottagningen blev han kvar i nästan en månad innan han blev placerad i anstalt. Tillfällig placering av AA i häkte Av

text: 11 § lagen (1974:202)

text: om beräkning av strafftid m.m. (StidL) följer att den som ska förpassas till kriminalvårdsanstalt för att avtjäna ett fängelsestraff i anslutning till det tillfälligt får förvaras i allmänt häkte eller polisarrest i avvaktan på beslut om anstaltsplacering eller om det behövs med hänsyn till transportförhållandena. En tillfällig förvaring i häkte har i praxis ansetts kunna ske med stöd av den nämnda bestämmelsen även när en intagen ska överföras från en anstalt till en annan. Från JO:s sida har tidigare uttalats att en sådan utvidgad tillämpning dock torde förutsätta att frågan om ändrad anstaltsplacering har aktualiserats och att förvaring i häkte sker i avvaktan på beslut i den frågan (se t.ex. JO 1988/89 s. 99). En sådan tillfällig förvaring bör dock, enligt ett uttalande i förarbetena till bestämmelsen, inte få pågå mer än någon eller några få dagar (se

text: prop. 1974:20 s. 77

text: ). Från och med den 1 april 2019 har denna praxis kodifierats i och med införandet av

text: 2 kap.

text: 4 a

text: och

text: 4 b §§

text: fängelselagen

text: . Genom de nyss nämnda bestämmelserna tydliggörs dessutom under hur lång tid en intagen tillfälligt får förvaras i häkte i samband med en omplacering, dvs. inte längre än nödvändigt och inte längre än sju dagar, om det inte finns särskilda skäl för en längre tid. Även om det finns särskilda skäl ska vistelsen i häkte inte få vara längre än trettio dagar.

text: Motsvarande reglering när det gäller placering i häkte i samband med att verkställigheten inleds (initialplaceringar) har införts i

text: 10 § strafftidslagen (2018:1251)

text: . I förarbetena till den nya lagen har denna ökade flexibilitet, i fråga om möjligheten att ta in en dömd person i häkte i samband med att han eller hon ska överföras eller förpassas till kriminalvårdsanstalt för verkställighet, motiverats med att Kriminalvårdens uppgift att placera intagna generellt sett har blivit mer komplicerad och tidskrävande (

text: prop. 2017/18:250

text: s.74). När det gäller omplaceringsfallen anges att behovet av att placera en intagen i häkte i samband med en omplacering främst avser akuta omplaceringssituationer vid t.ex. ordningsstörningar eller risk för rymning eller fritagning (

text: a. prop. s. 79

text: I de fall där en dömd person som i likhet med AA har avtjänat delar av sitt straff utomlands och överförs till Sverige för vidare straffverkställighet, är det på många sätt fråga om både en omplacering och en initialplacering. Placeringen kan betraktas som en omplacering med hänsyn till att den dömde redan avtjänat delar av sitt straff i anstalt och som en initialplacering med tanke på att det inte är de svenska reglerna för verkställighet som har beaktats vid den ursprungliga

text: placeringen i det andra landet. Det kan därför i detta senare skede i vissa fall finnas behov av att genomföra de utredningar (t.ex. risk- och behovsbedömningar eller en utredning inför ett beslut om särskilda villkor) som annars görs i samband med att en verkställighet inleds. I sammanhanget bör dock noteras att det i en sådan situation kan finnas viktig information att inhämta från det tidigare verkställighetslandet, vilken kan vara av betydelse både när det gäller bedömningen av om det finns skäl att vidta några utredningsåtgärder och i själva placeringsfrågan.

text: Enligt förarbetena till de nya bestämmelserna i

text: fängelselagen

text: , som jag redogjort för ovan, är en tillfällig placering i häkte av den som ska omplaceras främst aktuell i akuta omplaceringssituationer. Enligt min uppfattning finns det inte anledning att bedöma omplaceringar som skett med stöd av den tidigare gällande lagstiftningen på något annat sätt. Efter det att Kriminalomsorgen (den norska motsvarigheten till Kriminalvården) hade begärt att verkställigheten skulle flyttas över till Sverige bifölls begäran av Kriminalvården i januari 2017. AA överflyttades emellertid inte till Sverige förrän i mitten av maj samma år. Det var alltså inte en akut omplaceringssituation som föranledde behovet att placera AA i häkte. Som jag har nämnt ovan skiljer sig dock ett ärende som detta från de omplaceringar som görs mellan svenska anstalter på så vis att flera av de frågor som aktualiseras i ett initialplaceringsärende kan bli aktuella även här. Mot denna bakgrund anser jag att det fanns visst fog för Kriminalvården att med stöd av

text: 11 §

text: StidL placera AA i häkte i avvaktan på den nya anstaltsplaceringen. AA borde dock skyndsamt ha överförts till riksmottagningen i anstalten Kumla eller, om detta inte var möjligt, till någon annan anstalt. AA kom i stället att tillbringa 35 dagar i häkte innan han överfördes till riksmottagningen, vilket inte skulle ha varit acceptabelt ens om den nya

text: strafftidslagen

text: och de nya reglerna i

text: fängelselagen

text: hade börjat tillämpas vid den aktuella tidpunkten.

text: Kriminalvården har uppgett att anledningen till att AA blev kvar i häkte så pass länge var att det inte fanns någon plats ledig i riksmottagningen. Jag är medveten om bristen på lediga platser inom Kriminalvården och har därför öppnat ett initiativärende för att utreda vilka konsekvenser beläggningssituationen inom Kriminalvården får för de frihetsberövade (dnr O 19-2019). Platsbrist är inte ett godtagbart skäl för den långa häktesplaceringen av AA. Jag är sammantaget mycket kritisk till det inträffade. Hanteringen av frågan om särskilda villkor Enligt

text: 1 kap. 7 § fängelselagen

text: ska beslut om särskilda villkor meddelas för en intagen som avtjänar fängelse i lägst fyra år, om det inte är uppenbart obehövligt. Av lagens förarbeten framgår att möjligheten att avstå från att besluta om särskilda villkor ska användas restriktivt men att det i ett enskilt fall kan vara uppenbart att en intagen inte utgör någon sådan samhällsfara som motiverar särskilda villkor, trots att han eller hon avtjänar ett långvarigt fängelsestraff. Av de allmänna råden till den nämnda bestämmelsen, i Kriminalvårdens före-

text: skrifter och allmänna råd (

text: KVFS 2011:1

text: ) om fängelse, FARK Fängelse, framgår att ett beslut om särskilda villkor kan vara uppenbart obehövligt t.ex. när den återstående verkställighetstiden understiger ett år. Enligt Kriminalvårdens handbok (

text: ) om särskilda villkor för långtidsdömda och placering i riksmottagning ska kontakt tas med beslutsfattare vid SCK om ett häkte, en anstalt eller en placeringssektion finner att omständigheterna i ett enskilt fall talar för att det kan vara uppenbart obehövligt att besluta om särskilda villkor.

text: Genom utredningen har framkommit att det dröjde tio dagar från det att AA anlände till häktet Göteborg till dess att häktet tog kontakt med riksmottagningen med en begäran om att en utredning inför beslut om särskilda villkor skulle initieras. Det har även framkommit att häktet skickar en sådan begäran avseende alla klienter som dömts till fängelse i lägst fyra år och att man i de fall där den kvarvarande verkställighetstiden överstiger ett år inte gör någon bedömning av om det kan finnas skäl att avstå från en sådan begäran. Det framgår varken om riksmottagningen, när en begäran om utredning inkommer dit, gör någon bedömning av om utredningen är nödvändig eller inte, eller vilka överväganden, om några, som gjordes i AA:s fall. Av Kriminalvårdens yttrande framgår inte heller om SCK överväger frågan i samband med att man fattar beslut om överflyttning av verkställighet.

text: När AA ankom till häktet Göteborg hade han drygt ett år och tre veckor kvar att avtjäna av sitt straff och när en begäran om utredning avseende särskilda villkor sedermera lämnades in till riksmottagningen återstod endast ett år och två veckor. Kriminalvården har gjort bedömningen att det inte förekommit något egentligt fel vid hanteringen av frågan om särskilda villkor eftersom AA:s kvarvarande verkställighetstid översteg ett år och det i ett sådant läge inte finns någon skyldighet att överväga om det kan anses uppenbart obehövligt att besluta om särskilda villkor.

text: Frågan om det kan anses uppenbart att en intagen inte utgör någon sådan samhällsfara som motiverar särskilda villkor är emellertid inte enbart beroende av den återstående straffverkställighetstiden. I det aktuella fallet översteg denna tid dessutom ett år med endast några veckor. Även det faktum att AA innan han flyttades över till Sverige hade avtjänat sitt straff i en öppen anstalt och där beviljats flera permissioner som han hade genomfört utan anmärkning, talade för att det inte fanns skäl att meddela ett beslut om särskilda villkor. Enligt min bedömning borde dessa faktorer ha föranlett häktet Göteborg att, i enlighet med vad som föreskrivs i Kriminalvårdens handbok, ta kontakt med en beslutsfattare vid SCK för ställningstagande i frågan. Motsvarande åtgärd borde även ha vidtagits av riksmottagningen när häktets begäran inkom dit. Eftersom SCK fattar beslut i fråga om både överflyttning av straffverkställighet och särskilda villkor bör vidare SCK i vissa fall redan i samband med att överflyttningsärendet avgörs kunna göra en bedömning av om det finns skäl att utreda särskilda villkor. I AA:s fall återstod visserligen drygt ett år och fem månader av strafftiden när SCK den 3 januari 2017 fattade beslut om överflyttning av

text: hans straffverkställighet till Sverige. Som jag redan konstaterat är dock bedömningen av om det finns skäl att meddela särskilda villkor inte enbart beroende av den resterande verkställighetstidens längd.

text: Från det att AA ankom till riksmottagningen den 19 juni 2017 dröjde det ända till den 11 juli 2017 innan SCK tog ställning i frågan om särskilda villkor. Kriminalvården har uppgett att det inte går att utesluta att förfarandet tog längre tid med anledning av semestertider och en mellankommande storhelg. Enligt min uppfattning borde AA:s ärende oavsett detta ha behandlats med större skyndsamhet än vad som skedde. Vid ankomsten till riksmottagningen hade AA tillbringat 35 dagar i häkte i väntan på en plats där. Detta i kombination med vad som redan då var känt om AA:s tidigare verkställighet och hur lång tid av verkställigheten som kvarstod när AA anlände dit, borde ha lett till en skyndsam hantering av ärendet både från riksmottagningen och från SCK:s sida.

text: Sammanfattningsvis är jag kritisk till att varken häktet Göteborg eller riksmottagningen initialt ifrågasatte om det fanns ett behov av att utreda särskilda villkor för AA:s del, för att om möjligt påskynda placeringsärendet och minimera tiden i häkte. Jag är även kritisk till att häktet Göteborg tog hela tio dagar på sig innan någon handläggningsåtgärd över huvud taget vidtogs i AA:s ärende och att det dröjde nästan en månad från det att AA anlände till riksmottagningen till dess att ett beslut i frågan om särskilda villkor meddelades.

text: Som jag har nämnt ovan anser jag även att det kan finnas skäl för SCK att ta ställning till om det finns ett behov av särskilda villkor i de ärenden om överflyttning av straffverkställighet där frågan kan bli aktuell.

text: Handläggningen av placeringsärendet Som Kriminalvården konstaterat i sitt yttrande handlades placeringsärendet, i tiden efter beslutet att inte meddela särskilda villkor, med skyndsamhet. Redan två dagar efter beslutet, den 13 juli 2017, fattades ett beslut om att AA skulle placeras i anstalten Skogome, som är en anstalt i säkerhetsklass 2. AA hade å sin sida begärt att få bli placerad i en anstalt i säkerhetsklass 3 och hänvisat till att han i Norge varit placerad i en lågsäkerhetsanstalt och där genomfört permissioner utan anmärkning. Efter det att AA hade begärt omprövning av placeringsbeslutet fattade Kriminalvården den 1 augusti 2017 beslut om att han i stället skulle vara placerad i anstalten Tillberga, en anstalt i säkerhetsklass 3. Av skälen för beslutet framgår att Kriminalvården inför detta beslut hade inhämtat uppgifter om AA:s verkställighet i Norge.

text: Av

text: 2 kap. 1 § fängelselagen

text: nödvändigt för att ordningen eller säkerheten ska kunna upprätthållas. I ett beslut om placering eller omplacering måste Kriminalvården göra en helhetsbedömning och vid denna särskilt beakta risken för rymning, fritagning, fortsatt brottslighet, missbruk och annan misskötsamhet samt behovet av att undvika en olämplig sammansättning av intagna (

text: 10 § fängelseförordningen

text: [2010:2010]). Information av betydelse för placeringsfrågan kan givetvis finnas att inhämta från en tidigare anstalt där den dömde varit intagen. I AA:s fall tog Kriminalvården inte kontakt med anstalten i Norge förrän inför beslutet om omprövning. Även om jag inte anser mig ha tillräckligt stöd för slutsatsen att det saknades ett fullgott underlag för beslutet att placera AA i en anstalt i säkerhetsklass 2 framstår det, mot bakgrund av vad som framkommit om AA:s tidigare verkställighet, som att placeringen medförde mer ingripande övervakning och kontroll än vad som var nödvändigt. Jag vill i detta sammanhang understryka vikten av att Kriminalvården även i de fall där den intagne verkställt delar av sitt straff utomlands, inhämtar den information från den tidigare anstalten som kan ha betydelse i placeringsärendet.

text: Avslutande synpunkter En vistelse i häkte skiljer sig på flera sätt från en vistelse i kriminalvårdsanstalt, bl.a. när det gäller lokaler, säkerhetsrutiner och den dömdes möjlighet till kontakt med omvärlden. Tiden i häkte upplevs av de flesta intagna som särskilt påfrestande. Det är därför mycket angeläget att häktesvistelsen inte pågår längre än vad som är nödvändigt och att den som döms så snart det är möjligt placeras i anstalt.

text: Det här ärendet belyser några av de svårigheter som kan aktualiseras i samband med att verkställigheten av ett fängelsestraff ska överföras från ett annat land till svensk kriminalvård och som kan leda till oönskade resultat i form av t.ex. oskäligt långa häktesplaceringar. Kriminalvården har inte utformat några särskilda föreskrifter eller allmänna råd om överflyttning av verkställighet från utlandet. Kriminalvården tillhandahåller inte heller någon handbok för hur dessa ärenden bör hanteras. Med bakgrund av de synpunkter på ärendets handläggning som jag har framfört anser jag att Kriminalvården bör se över de rutiner som finns i den här typen av ärenden samt överväga behovet av föreskrifter och tydligare riktlinjer, för att undvika att något liknande inträffar igen. Det som AA har anfört i övrigt ger inte anledning till något uttalande från min sida.

text: JO prövar inte frågor om skadestånd.

text: Ärendet avslutas.

type: avgorande


title: Kritik mot Munkebäcksgymnasiet i Göteborgs kommun för agerande i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § regeringsformen

sammanfattning: En gymnasieskola förbjöd ett politiskt partis ungdomsförbund att under en informationsdag i skolan sprida ett flygblad. Beslutet motiverades med att budskapet i skriften stod i strid med skolans värdegrund samt att spridningen inte var möjlig av ordningsskäl. Av utredningen i ärendet framgår att skolan förhandsgranskat de skrifter som de deltagande partierna avsåg att sprida under informationsdagen. Skolans agerande bedöms stå i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § regeringsformen. Skolan kritiseras såväl för beslutet att förbjuda spridningen av flygbladet som för rutinen att förhandsgranska material.

text: Anmälan

text: AA framförde i en anmälan till JO klagomål mot Munkebäcksgymnasiet i Göteborgs kommun. Han anförde bl.a. följande. Vid anordnande av bokbord den 3 september 2010 förbjöd skolan Sverigedemokratisk Ungdom Väst (SDU Väst) att sprida ett flygblad som rörde islam. Enligt skolans företrädare stred budskapet mot skolans värdegrund.

text: Utredning

text: Inledningsvis inhämtades det aktuella flygbladet från SDU:s webbsida.

text: Utbildningsnämnden i Göteborgs kommun anmodades härefter att göra en utredning och inkomma med yttrande över vad AA anfört i sin anmälan. Yttrandet skulle avges med särskilt beaktande av bestämmelserna i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: och

text: 5 §

text: tryckfrihetsförordningen

text: , TF.

text: I ett remissvar anförde nämnden bl.a. följande.

text: Utredning och yttrande över anmälan

text: Av anmälan framgår att den före detta verksamhetschefen för Munkebäcksgymnasiet har förbjudit anmälaren och andra företrädare för SDU Väst att sprida ett flygblad i skolan den 3 september 2010. Den före detta verksamhetschefen arbetar fortfarande i förvaltningen, och utredningen utgår från hans uppfattning av vad som ägde rum den aktuella dagen. Verksamhetschefens bild av det som ska ha orsakat anmälan till JO återges under denna rubrik i det följande.

text: Inför valrörelsen hösten 2010 diskuterade Munkebäcksgymnasiets skolledning hur man skulle agera för att uppnå en bred och allsidig politisk information till eleverna. Samtidigt var det viktigt för skolledningen att alla elever hela tiden skulle känna sig trygga när de vistades i skolan. Skolledningen beslöt därför att all politisk information, oavsett partitillhörighet, skulle erbjudas ske med iakttagande av följande regler: Politiskt parti/ungdomsförbund som är representerade i Göteborgs stads kommunfullmäktige, Västra Götalands regionfullmäktige och Sveriges riksdag är välkomna. All politisk information ska ske vid bokbordet, som ställs upp i skolans entréhall, och till vilket eleverna själva kan välja om de vill gå eller inte. Maximalt får högst två representanter från respektive parti/ungdomsförbund finnas i skolan samtidigt och de ska vara vid bokborden hela tiden. Alla partier/ungdomsförbund som anmäler intresse ska i god tid innan erbjudet/överenskommet informationstillfälle sända ett exemplar av de broschyrer de avser att dela ut till skolledningen. Skolledningen meddelar parti/ungdomsförbunden att skolledningen avser att bedöma broschyrmaterialet, något som görs regelmässigt vid alla olika former av tillställningar, både ur säkerhetssynpunkt samt hur det förhåller sig till skolans värdegrund. Ovanstående regelverk meddelades även anmälaren i god tid innan informationstillfället. Skolledningen meddelade honom, även det i god tid innan, att det flygblad han tog upp i sin anmälan var helt omöjligt ur ren säkerhetssynpunkt samt att [det] bedömdes strida mot skolans värdegrund. Skolan hade detta läsår precis startat en för skolan ny utbildning med 60 språkintroduktionselever (IVIK) som var relativt nyanlända till Sverige, och där ett flertal ungdomar kom från muslimska länder. Skolledningen visste att en del av dessa ungdomar bar på traumatiska händelser i sin flyktingsituation. Skolledningen såg en uppenbar risk för oroligheter och hade även fått elevindikationer på detta. Ett flertal elever på skolan hade besökt verksamhetschefen och uttryckt oro för bråk. Dessutom hade en grannskola vid en motsvarande situation tidigare haft ett tillspetsat säkerhetsläge med väldigt nära till allvarlig konfrontation mellan elever på skolan och informatörer från SDU. Därför godkände skolledningen inte att flygbladet skulle finnas med på SDU Västs bokbord i Munkebäcksgymnasiet vid detta tillfälle. Verksamhetschefen kontrollerade vid några tillfällen om det i förväg kommunicerade och av samtliga informatörer accepterade regelverket följdes vid samtliga parti- eller ungdomsförbunds informationer. Vid ett av dessa tillfällen fann han att SDU Väst bröt mot ett flertal av reglerna. SDU Väst var vid minst två tillfällen fler än två personer samtidigt inne i skolan. När verksamhetschefen påtalade detta ursäktade anmälaren och hans kollega sig med att de trodde att de bara fick vara högst två vid bordet och att det inte gjorde något om ytterligare personer fanns på andra ställen i skolan. SDU Västs representanter valde dessutom att börja ifrågasätta regelverket trots att de accepterat det initialt. Dessutom fann verksamhetschefen vid kontrollen att SDU Väst hade det flygblad, som skolledningen framför allt ur säkerhetssynpunkt meddelat SDU Väst att de inte fick sprida på skolan, framme på bokbordet. När verksamhetschefen påtalade detta började representanterna även att argumentera mot detta beslut som de initialt redan hade accepterat. Det förekom inte några som helst regelbrott eller ifrågasättanden från andra partieller ungdomsförbund under de informationstillfällen som genomfördes i samband med valet denna höst.

text: Bestämmelserna i

text: 1 kap. 2 § 2 stycket

text: samt

text: 1 kap. 5 §

text: i

text: tryckfrihetsförordningen

text: Utbildningsförvaltningen har haft svårt att bedöma om det flygblad som SDU Väst inte tilläts sprida i skolan omfattas av bestämmelserna i

text: tryckfrihetsförordningen

text: (TF). Enligt ansvarig verksamhetschef gick det inte att avgöra om flygbladet var

text: framställt i tryckpress. Det kan ha varit fotokopierat, men saknade angivelse av utgivningsbevis. Det saknades vidare beteckning som visade att det var mångfaldigat, och det saknades tydliga uppgifter om vem som mångfaldigat flygbladet i vilken ort. Ansvarig verksamhetschef kan inte bekräfta att det aktuella flygbladet utgjorde sådan skrift som avses i

text: 1 kap. 5 §

text: TF. Därför kan utbildningsförvaltningen inte avgöra om den omfattas av TF:s bestämmelser. Detta går heller inte att uttyda på SDU:s hemsida, där flygbladet finns att ladda ner. Fråga är därför om bestämmelsen i

text: 1 kap. 2 § andra stycket

text: TF är tillämplig. Även om de angivna bestämmelserna i TF inte är tillämpliga rörande SDU:s flygblad har skolan en skyldighet att iaktta objektivitetsprincipen enligt

text: 1 kap. 9 § regeringsformen

text: (RF), och inte särbehandla något av de partier som fått tillstånd att hålla bokbord i skolan. Partierna valdes ut på grunder som inte var ägnade att sålla bort partier med vissa åsikter, och de ordningsregler som ställdes upp av skolan var lika för alla och motiverade av ordningsskäl. Som beskrivits ovan har den begränsande åtgärden motiverats och vidtagits av ordningsskäl. Det fanns vid detta tillfälle tydliga indikationer på och en konkret risk för att en spridning av den aktuella broschyren skulle orsaka konfrontationer av störande och våldsam art. Ansvarig verksamhetschef såg ett påtagligt hot mot säkerheten för såväl skolans elever som SDU Västs representanter, och det fanns även en risk för att ordningen och studieron i skolan skulle utsättas för allvarliga störningar. Mot bakgrund av detta och i övrigt anförda omständigheter anser utbildningsförvaltningen att beslutet att inte tillåta spridning av det aktuella flygbladet var befogat.

text: AA bereddes tillfälle att yttra sig över nämndens remissvar.

text: Bedömning

text: Enligt

text: 2 kap. 1 § regeringsformen

text: , RF, är var och en gentemot det allmänna tillförsäkrad yttrandefrihet. Med yttrandefrihet avses frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor. Det skydd för yttrandefriheten som

text: regeringsformen

text: garanterar innebär att en myndighet inte får ingripa vare sig formellt eller informellt mot någon för att han eller hon använt sig av sin grundlagsskyddade rätt att ge uttryck för sin uppfattning.

text: Beträffande tryckfriheten ges särskilda grundlagsföreskrifter i

text: 1 kap. 2 §

text: TF. Av den bestämmelsen framgår att myndighet, eller annat allmänt organ, inte på grund av skrifts innehåll får hindra dess spridning bland allmänheten genom åtgärd som saknar stöd i

text: tryckfrihetsförordningen

text: . Spridning av tryckt text inom en skola anses enligt praxis utgöra spridning bland allmänheten. Begränsningar i denna spridningsrätt får således inte utan stöd i

text: tryckfrihetsförordningen

text: uppställas på grund av skriftens innehåll. Däremot är det, också enligt praxis, tillåtet med sådana ingripanden mot spridning som dikteras av ordningsskäl.

text: En förutsättning för att

text: tryckfrihetsförordningens

text: bestämmelser till skydd för tryckfriheten ska vara tillämpliga är enligt

text: 1 kap. 5 §

text: TF att skriften i fråga har framställts i en tryckpress. Bestämmelserna ska också tillämpas på skrift, som mångfaldigats genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande, om utgivningsbevis gäller för skriften, eller skriften är försedd med beteckning, som utvisar att den är mångfaldigad, samt i anslutning därtill tydliga uppgifter om vem som har mångfaldigat skriften och om ort och år för mångfaldigandet.

text: I

text: 1 kap. 9 §

text: RF stadgas att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet.

text: En skola är inte en allmän plats. Yttrandefriheten enligt

text: regeringsformen

text: innefattar inte någon rätt för medborgarna – eller en sammanslutning av sådana – att få tillträde till en skola för att där sprida ett budskap. På motsvarande sätt förhåller det sig med den i

text: tryckfrihetsförordningen

text: garanterade rätten att sprida tryckta skrifter. Skolledningen kan dock ge tillstånd för utomstående att i skolan sprida information eller tryckta skrifter. Vid ställningstagande till om ett politiskt parti i dessa syften ska få tillträde till en skola måste skolledningen beakta bestämmelsen i

text: 1 kap. 9 §

text: RF.

text: Skolledningen har en skyldighet att upprätthålla ordningen i skolan. Under vissa förhållanden kan därför allmänna ordningsskäl motivera att politiska partier nekas tillträde till en skola eller att möjligheten att där lämna information begränsas eller styrs av skolan vad gäller tid, rum och form. För detta krävs dock att de negativa konsekvenserna som tillträdet kan antas få för ordningen är klart påvisbara. Den ovan nämnda objektivitetsprincipen måste iakttas, och ordningsskäl får inte användas som svepskäl för att utesluta ett parti på grundval av de åsikter som partiet väntas föra fram.

text: Det utifrån

text: regeringsformen

text: förda resonemanget avseende begränsningar av politiska partiers tillträde till skolor är givetvis tillämpligt också på begränsningar av spridningen av vissa budskap när partiets representanter väl är på plats.

text: Begränsningar av spridningen av en tryckt skrift i en skola utifrån ordningsskäl blir förenlig med

text: tryckfrihetsförordningens

text: förbud mot spridningshinder endast om det sker enligt kriterier som inte har något som helst, vare sig direkt eller indirekt, samband med det tryckta materialets innehåll (jfr bl.a. JO:s ämbetsberättelse 2004/05 s. 401).

text: AA har klagat på att Munkebäcksgymnasiet vid anordnande av bokbord den 3 september 2010 förbjöd SDU Väst att sprida ett flygblad som rörde islam. Han har uppgett att skolans beslut grundades på uppfattningen att budskapet i flygbladet stred mot skolans värdegrund.

text: Munkebäcksgymnasiet har låtit SDU Väst och ett antal andra politiska organisationer hålla bokbord i skolans lokaler. Av nämndens remissvar framgår bl.a. följande. Alla partier och ungdomsförbund som ville delta i arrangemang av detta slag skulle före informationstillfället till skolledningen sända ett exemplar av de broschyrer som de avsåg att dela ut. Skolledningen bedömde sedan materialet, såväl ur säkerhetssynpunkt som vad gäller frågan hur det förhöll sig till skolans värdegrund. Efter att skolan förhandsgranskat det aktuella flygbladet informerades SDU Väst om att det ur säkerhetssynpunkt var "omöjligt" att distribuera flygbladet samt att innehållet stred mot skolans värdegrund. När det vid en kontroll vid informationstillfället den 3 september 2010 framkom att SDU Väst ändå hade

text: flygbladet framme på bokbordet förbjöd verksamhetschefen SDU Väst att sprida skriften på skolan.

text: Jag har inte haft tillgång till det aktuella flygbladet på annat sätt än genom den nedladdning som gjorts från SDU:s webbsida. Enligt de uppgifter som den ansvarige verksamhetschefen lämnat till nämnden gick det inte att avgöra om skriften var framställd i en tryckpress. Om flygbladet var framställt genom fotokopiering hade de uppgifter som krävts för att

text: tryckfrihetsförordningen

text: skulle bli tillämplig inte angetts. Det är således oklart om skriften åtnjuter

text: tryckfrihetsförordningens

text: skydd. AA har inte kommenterat nämndens remissvar. Mot bakgrund av det anförda utgår jag från att

text: tryckfrihetsförordningen

text: inte är tillämplig. Förordningens förbud mot spridningshinder aktualiseras således inte i ärendet. Vad som kommit fram ger dock anledning till följande uttalanden från min sida.

text: JO har tidigare uttalat att det står i strid med objektivitetskravet i

text: 1 kap. 9 §

text: RF att låta bedömningen av frågan om ett politiskt parti ska ges tillträde till en skola vara beroende av vilka åsikter som partiet kan förväntas föra fram (se bl.a. JO:s ämbetsberättelse 2007/08 s. 464). En skola kan således inte särbehandla en organisation genom att hindra denna från att delta i informationsdagar eller, om organisationen fått tillträde till skolan, hindra den från att sprida skrifter enbart av det skälet att budskapet står i strid med skolans värdegrund.

text: Nämnden har också hänvisat till att även ordningsskäl motiverade skolans agerande. I denna del har myndigheten uppgett att spridningen stoppades dels av hänsyn till vissa grupper av elever, dels av oro för säkerheten i skolan utifrån vissa indikationer på att bråk skulle kunna uppkomma. Som framgått ovan krävs det att de negativa konsekvenser som spridningen kan antas få för ordningen är klart påvisbara. Det som har framkommit i ärendet ger inte tillräckligt stöd för att omständigheterna var sådana att skolledningens beslut att förbjuda spridningen av flygbladet kan godtas. Nämnden har inte ens påstått att det förekom några oroligheter i samband med det aktuella informationstillfället. Som jag uppfattar remissvaret har skolan beaktat de åsikter som elever skulle kunna tänkas ha om det politiska budskap som uttrycktes i flygbladet. Detta innebär att beslutet haft ett i vart fall indirekt samband med de åsikter som SDU Väst förde fram. Vid dessa förhållanden kan objektivitetsprincipen i

text: 1 kap. 9 §

text: RF inte anses ha iakttagits.

text: Jag vill även uppehålla mig vid följande. Nämnden har i sitt remissvar upplyst att skolan förhandsgranskat innehållet i det material som politiska partier/ungdomsförbund ville sprida vid informationstillfället den 3 september 2010. Vidare har anförts att myndigheten i god tid före den dagen gett besked till SDU Väst att flygbladet var "omöjligt", både ur säkerhetssynpunkt och då det stred mot skolans värdegrund, samt att SDU Väst, trots detta förhandsbesked, hade det aktuella flygbladet framme på bokbordet. Den omständigheten att myndighetens granskning av innehållet i flygbladet skett före informationstillfället ändrar givetvis inte bedömningen att förfarandet är oförenligt med regleringen i

text: 1 kap. 9 §

text: RF. Av remissvaret framgår dessutom att förfarandet med förhandsgranskning tillämpas "regelmässigt vid alla olika former av tillställningar". Detta är, mot bakgrund av

text: det resonemang som jag fört ovan, självfallet allvarligt. Jag förutsätter att myndigheten inte kommer att tillämpa den rutinen i framtiden. Ärendet avslutas med den kritik som framgår av det anförda.


avgjordAv: Cecilia Nordenfelt

nyckelord:
Beslutsmotivering, utformning av beslut
God man/förvaltare
Interimistiskt beslut

title: Initiativärende mot dåvarande Överförmyndaren i Gotlands kommun om handläggningen av ärenden om god man

text: Initiativet m.m.

text: Vid inspektion av Överförmyndaren i Gotlands kommun den 25–26 september

text: 2006 gjordes vissa iakttagelser i två ärenden om godmanskap som föranledde mig att besluta fortsätta granskningen inom ramen för ett initiativärende.

text: En promemoria med i huvudsak följande lydelse upprättades. – – –

text: AA

text: Den 8 januari 2002 beslutade Gotlands tingsrätt att anordna godmanskap för AA enligt

text: 11 kap. 4 § föräldrabalken

text: avseende att bevaka hennes rätt, förvalta hennes egendom och sörja för hennes person. Till god man förordnades AA:s dotter BB. I en tjänsteanteckning den 12 januari 2002 antecknades följande rörande ett telefonsamtal med BB: ”Hon har redan fullmakt för att sköta moderns ekonomi. Behöver endast bevaka rätt och sörja för person. Befrias därför från årsredovisning.” Därefter har, utöver en redogörelse den 20 februari 2006 för personlig omvårdnad m.m. och ett beslut den 13 april 2006 om att inget arvode skall utgå, inga handlingar inkommit eller upprättats i ärendet. Såvitt framgår av akten har inte heller några åtgärder i övrigt vidtagits i ärendet.

text: CC

text: CC inkom den 15 december 2005 till överförmyndaren med en ansökan om att godmanskap skulle anordnas för honom. Under ärendets beredning hos överförmyndaren framkom uppgifter om att det fanns behov av ett interimistiskt beslut om godmanskap. Överförmyndaren ansökte den 21 februari 2006 hos Gotlands tingsrätt om anordnande av godmanskap för CC enligt

text: 11 kap. 4 § föräldrabalken

text: avseende att förvalta hans egendom och bevaka hans rätt samt om att DD skulle förordnas som god man. Samma dag beslutade överförmyndaren att interimistiskt förordna DD som god man för CC i avvaktan på tingsrättens slutliga beslut. Den 1 mars 2006 inkom till överförmyndaren en skrivelse i vilken DD lämnade ”återbud till det uppdrag” hon blivit tilldelad. Tingsrätten beslutade den 13 mars 2006 att i enlighet med ansökan anordna godmanskap för CC och att som god man förordna DD. Den 17 mars 2006 beslutade överförmyndaren att per den 13 mars 2006 entlediga DD från uppdraget som god man för CC och att per den 14 mars 2006 i stället förordna EE som god man. Sedan överförmyndaren uppmanat EE att inkomma med en tillgångsförteckning, vände sig denna till överförmyndaren och uppgav att hon hade svårt att redovisa

text: ekonomin eftersom CC inte ville att hon skulle ha tillgång till hans konton. EE uppgav vidare att hon behövde uppdraget att förvalta CC:s egendom eftersom denne behövde hjälp med skuldsanering. Den 2 maj 2006 beslutade överförmyndaren med stöd av

text: 14 kap. 19 § föräldrabalken

text: att tills vidare befria EE från skyldigheten att lämna årsräkning. Som skäl för beslutet angav överförmyndaren bl.a. följande: ”CC har framfört att han vill ha god man för att hjälpa honom att sanera sina skulder. Räkningarna betalar de tillsammans och CC vill själv ha ansvar för sin ekonomi. EE skall, som god man, endast stötta och hjälpa, hon kommer inte att ha någon tillgång till CC:s bankkonton. Båda parter har inkommit med en överenskommelse om detta.” I ett beslut den 13 november 2006 förordnade överförmyndaren att EE inte längre skulle vara befriad från redovisningsskyldigheten med motiveringen att CC meddelat att han önskade att den gode mannen skulle hjälpa honom ”fullt ut” med ekonomin. Vidare förelade överförmyndaren EE att komma in med en förteckning av CC:s tillgångar per den 13 november 2006. – – –

text: Utredning

text: Ärendet remitterades till Överförmyndaren i Gotlands kommun för yttrande. Ordföranden i överförmyndarnämnden FF anförde i sitt remissvar följande.

text: AA

text: AA:s dotter har varit befriad från att lämna årsredovisning, detta på grund av att hon haft fullmakt att sköta AA:s ekonomi och behov av god man som förvaltar egendom har aldrig funnits. Det har tidigare varit sedvana att dessa ärenden har hanterats på så vis. Genomgång av alla akter har gjorts för att kontrollera de som eventuellt har befriats från att lämna redovisning. Ett tiotal akter har hittats, den äldsta sedan tidigt 90-tal. Ställföreträdare och huvudman har underrättats och i de fall ställföreträdaren har fullmakt har det begärts upphörande om godmanskap gällande förvalta egendom. Anhållan om upphörande har översänts till Gotlands tingsrätt och ärendet har upphört. I övriga fall har ställföreträdaren underrättats om sin redovisningsskyldighet och redovisar numera. Ärendet gällande AA var en av akterna som uppmärksammades och låg i turordning för att omhändertas. Ärendet kommer att hanteras på samma sätt som de tidigare. God mans uppdrag gällande förvalta egendom kommer att avslutas efter beslut från Gotlands tingsrätt.

text: CC

text: När det gäller CC ställdes undertecknad inför en situation där CC, med handläggares hjälp, ansöker om god man som förvaltar hans egendom. Har handläggare i någon form varit behjälplig med ansökan om god man förutsätter överförmyndaren att huvudmannen är informerad om vad godmanskapet innebär. När begäran om förteckning gjordes och god man, i samråd med CC, skulle ta fram uppgifterna visade det sig att CC inte alls ville att god man skulle ha den insynen i hans ekonomi som redovisningsskyldigheten kräver. Han ville ha hjälp att reda ut sina skulder och önskade att god man skulle ”sitta bredvid” och vara hans ekonomiska rådgivare/stöd när han betalade sina räkningar. God man, EE, hör av sig och informerar överförmyndaren om detta, hon skall utföra uppgifter som omfattar uppdraget förvalta egendom och önskar arvode. För att EE skulle vara berättigad till arvode för sitt arbete med att hjälpa CC att förvalta hans egendom kvarstod hennes förordnande. CC informerades och undertecknade en skriftlig överenskommelse. Den användes som underlag för att befria EE från att redovisa med stöd av

text: 14 kap. 19 §

text: FB.

text: Vid er senaste inspektion togs ärendet upp till diskussion av undertecknad, ärendet är det första av sin art men förmodan om att liknande fall kan uppstå finns. Undertecknad har därefter inhämtat information från kollegor och kommit fram till att det ej kan kvarstå ett uppdrag gällande att förvalta egendom med befrielse från att lämna redovisning. Detta då undertecknad inser att rättssäkerheten för huvudmannen, om denne får försämrat hälsotillstånd, är otrygg. EE har informerats om att godmanskapet gällande förvalta egendom skall upphöra, då har CC valt att överlåta sin ekonomi till god man. EE har inkommit med förteckning. Tilläggas kan, att vi nu gått igenom de ärenden som varit befriade från årsräkning, den äldsta sedan tidigt 90-tal. Ställföreträdare och huvudman har underrättats och i de fall ställföreträdaren har fullmakt har det begärts upphörande om godmanskap gällande förvalta egendom. Anhållan om upphörande har översänts till Gotlands tingsrätt och ärendet har upphört. I övriga fall har ställföreträdaren underrättats om sin redovisningsskyldighet och redovisar numera. – – –

text: Bedömning

text: Rättslig reglering Enligt

text: 11 kap. 4 § föräldrabalken

text: (FB) skall rätten besluta att anordna godmanskap för en person om han eller hon på grund av sjukdom, psykisk störning, försvagat hälsotillstånd eller liknande förhållande behöver hjälp med att bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sin person. Ansökan om anordnande av godmanskap enligt nämnda bestämmelse får enligt

text: 11 kap. 15 §

text: FB göras av förmyndare, den som ansökningen avser, eller om han eller hon har fyllt 16 år, av hans eller hennes make eller sambo och närmaste släktingar samt överförmyndaren. Kan rätten inte omedelbart fatta slutligt beslut i fråga om anordnande av godmanskap och den enskildes angelägenheter kräver omedelbar vård eller ett dröjsmål uppenbarligen skulle medföra fara för den enskildes person eller egendom ger bestämmelsen i

text: 11 kap. 18 § första stycket

text: FB rätten möjlighet att anordna godmanskap för tiden till dess ärendet slutligt avgörs. Enligt

text: 11 kap. 12 §

text: FB skall den gode mannen som utses vara en rättrådig, erfaren och i övrigt lämplig man eller kvinna.

text: Förordnade gode män skall enligt

text: 14 kap. 1 §

text: FB inom två månader efter förordnandet lämna en företeckning till överförmyndaren över den egendom som de förvaltar. Vidare föreskriver

text: 14 kap. 15 §

text: FB en skyldighet för den gode mannen att före den 1 mars varje år inkomma med en årsräkning till överförmyndaren. I årsräkningen skall den gode mannen redogöra för förvaltningen under föregående år av egendom som stått under dennes förvaltning. Även huvudmannens tillgångar och skulder vid början och slutet av den tid som räkningen avser samt inkomster och utgifter skall redovisas. Om det med hänsyn till ställföreträdarens och den enskildes förhållanden, tillgångarnas art eller värde eller omständigheterna i övrigt finns särskilda skäl får överförmyndaren enligt bestämmelsen i

text: 14 kap. 19 §

text: FB befria en ställföreträdare från att inge årsräkning. Ett sådant beslut får meddelas för ett visst år eller tills vidare. Lättnader i redovisningsplikten bör i första hand kunna medges om tillgångarna inte är av någon större omfattning. Det krävs emellertid också att överförmyndaren inte har anledning att anta annat än att ställföreträdaren

text: kommer att förvalta tillgångarna på ett tillfredsställande sätt (

text: Föräldrabalken

text: , En kommentar, del II s. 14:22).

text: AA

text: Tingsrätten har i beslut förordnat god man för AA för att bevaka hennes rätt, förvalta hennes egendom och sörja för hennes person. För att överförmyndaren skall kunna efterge den gode mannens redovisningsskyldighet måste en prövning av förhållandena i varje enskilt fall göras. I sitt remissvar har överförmyndar– nämnden angett att det varit sedvana att befria ställföreträdare från redovisningsskyldighet om de haft fullmakt att sköta huvudmannens ekonomi. I detta fall har överförmyndaren – blott fyra dagar efter förordnandet – befriat den gode mannen från att inge årsräkningar. Beslutet återfinns enbart i en tjänsteanteckning och har grundats på att den gode mannen per telefon uppgett att hon sedan tidigare har fullmakt att sköta huvudmannens ekonomi. Jag anser att ett beslut om befrielse från redovisningsskyldighet måste dokumenteras på ett bättre sätt än vad som skedde i detta fall. Överförmyndaren kan inte ha haft någon kännedom om AA:s ekonomiska förhållanden när beslutet fattades, eftersom den gode mannen inte inkommit med någon tillgångsförteckning enligt

text: 14 kap. 1 §

text: FB. I och med sitt beslut frånhände sig överförmyndaren möjligheten att kontrollera hur den gode mannen skötte sitt uppdrag att förvalta huvudmannens egendom.

text: Om överförmyndaren och den gode mannen ansåg att det inte fanns något behov av god man såvitt avsåg att förvalta egendom borde överförmyndaren hos tingsrätten ha begärt att uppdraget i denna del skulle upphöra. Som förordnandet för AA nu var utformat hade dock överförmyndaren en skyldighet att kontrollera hur den gode mannen förvaltade huvudmannens egendom. Överförmyndaren har inte heller vidtagit åtgärder i ärendet efter det att beslutet om befrielse från redovisnings– skyldighet fattats. Ett sådant beslut, som gäller tills vidare, bör emellertid omprövas emellanåt och överförmyndaren kan med lämpliga tidsintervall begära in en ny tillgångsförteckning (jfr mina synpunkter i inspektionsprotokoll från den 5–6 september 2005, dnr 3874-2005). Jag är mycket kritisk till överförmyndarens handläggning av detta ärende.

text: CC

text: Efter det att överförmyndaren lämnat in ansökan om anordnande om godmanskap enligt

text: 11 kap. 4 §

text: FB till tingsrätten framkom det uppgifter som visade att det fanns behov av ett interimistiskt beslut om godmansskap. Med anledning av det fattade överförmyndaren ett interimistiskt beslut i frågan. Eftersom tingsrätten ännu inte anordnat något godmanskap för CC, saknade överförmyndaren emellertid lagliga förutsättningar att i ett interimistiskt beslut förordna god man. Överförmyndaren borde i detta fall ha inkommit med en begäran härom till tingsrätten.

text: Innan tingsrätten hade hunnit fatta något beslut meddelade den tilltänkte gode mannen att hon inte längre var intresserad av uppdraget. Överförmyndaren vidtog inte någon åtgärd med anledning av det. Tingsrätten kom att förordna DD som god

text: man. Överförmyndaren borde enligt min mening ha meddelat tingsrätten att DD inte längre var intresserad av uppdraget, så att tingsrätten kunde ha prövat lämpligheten av den person som i stället kom att förordnas som god man av överförmyndaren.

text: Även i detta ärende beslutade överförmyndaren att den gode mannen inte behövde inkomma med årsräkningar, trots att någon tillgångsförteckning enligt

text: 14 kap. 1 §

text: FB inte inkommit. De uttalanden som jag gjort om överförmyndarens hantering av ovanstående ärende gäller alltså även i detta ärende. Överförmyndaren har uppvisat en bristfällig hantering av ärendet som jag är mycket kritisk till.

text: Överförmyndarens handläggning av det nu aktuella ärendet har aktualiserat även frågan hur överförmyndaren bör hantera ansökningar om t.ex. god man, vilka ges in till överförmyndaren trots att det är tingsrätten som skall besluta i saken. Frågan är aktuell även i ett annat ärende här (dnr 3903-2006). Beslut i det ärendet kommer att meddelas senare. Jag avstår därför från att vidare kommentera överförmyndarens handläggning i detta avseende. Avslutande kommentarer Jag noterar att överförmyndaren nu har vidtagit vissa åtgärder vad gäller omfattningen av AA:s godmansförordnande och redovisningsskyldigheten för CC:s gode man. Trots det är jag mycket kritisk till överförmyndarens handläggning av dessa ärenden. Med den allvarliga kritik som ligger i det anförda avslutas ärendet.


nyckelord:
Beslutsmotivering, utformning av beslut
God man/förvaltare

title: Initiativärende mot dåvarande Överförmyndaren i Gotlands kommun om handläggningen av ärenden om förmynderskap

text: Initiativet m.m.

text: Vid inspektion av Överförmyndaren i Gotlands kommun den 25–26 september

text: 2006 gjordes vissa iakttagelser i två ärenden om förmynderskap som föranledde mig att besluta fortsätta granskningen inom ramen för ett initiativärende.

text: En promemoria med i huvudsak följande lydelse upprättades. – – –

text: AA

text: Den 10 juni 2005 inkom till överförmyndaren ett meddelande från AFA Livförsäkring om att AA erhållit 197 000 kr i försäkringsersättning sedan fadern BB avlidit. Beloppet hade satts in på ett spärrat konto i Handelsbanken. Den 6 juli 2005 inkom ett meddelande från Skandia om att AA erhållit 146 975 kr i försäkringsersättning. Även detta belopp hade satts in på spärrat konto i Handelsbanken. Vid tre olika tillfällen under tiden den 7 juli–7 september 2005 gav överförmyndaren AA:s förmyndare tillstånd att från det spärrade kontot ta ut sammanlagt 87 000 kr, trots att någon sådan förteckning över AA:s tillgångar som anges i

text: 13 kap. 3 § föräldrabalken

text: ännu inte getts in till överförmyndaren. De uttagna medlen skulle enligt uppgift från förmyndaren användas till flyttstädning för BB:s dödsbo, bouppteckningsarvode samt inköp av bl.a. dator och kläder. Den 12 september 2005 inkom till överförmyndaren en förteckning över AA:s tillgångar. Av denna framgick att medlen på det spärrade kontot i Handelsbanken den 8 september 2005 uppgick till 453 608 kr. Vidare framgick att behållningen på ett av AA innehavt allkonto i Handelsbanken vid samma tidpunkt uppgick till 21 105 kr 50 öre. Till förteckningen var fogad en försäkringsbeskrivning från Skandia, av vilken framgick att bolaget till medförsäkrade barn till BB från och med den 1 april 2005 till och med den 1 mars 2020 månadsvis skulle betala en pension om 8 032 kr samt återbäring med 3 461 kr. Återbäringen skulle komma att räknas om varje år. Enligt ett köpekontrakt den 10 november 2005 sålde dödsboet efter BB en fastighet för en köpeskilling om 1 450 000 kr. CC som förmyndare för AA och AA:s syster undertecknade kontraktet för dödsboets räkning. Försäljningen av fastigheten godkändes av överförmyndaren. I den tidigare ingivna förteckningen över AA:s egendom saknades dock helt uppgift om hans andel i dödsboet efter fadern. Vid fyra olika tillfällen under tiden den 31 oktober 2005–1 juli 2006 gav överförmyndaren AA:s förmyndare tillstånd att från det spärrade kontot i

text: Handelsbanken ta ut sammanlagt 150 000 kr. Beloppet skulle enligt uppgift från förmyndaren användas till bl.a. ett ”stugkonto”, fickpengar, inköp av moped, cykel, hjälm m.m. Den 14 september 2006 gav vidare överförmyndaren AA:s förmyndare tillstånd att från det spärrade kontot ta ut 50 000 kr. Beloppet skulle enligt förmyndaren lånas ut till AA:s syster. Föräldrar skall enligt

text: 13 kap. 14 § föräldrabalken

text: före den 1 mars varje år i en årsräkning till överförmyndaren redogöra för sin förvaltning under föregående år av egendom som omfattas av den kontrollerade förvaltningen. I årsräkningen skall anges egendomen och dess värde vid början och slutet av den tid som räkningen avser, skulder som hänför sig till egendomen vid samma tidpunkter samt inkomster av egendomen och utgifter som har betalats med egendomen eller dess avkastning. I den årsräkning för år 2005 som AA:s förmyndare lämnade in till överförmyndaren den 1 mars 2006 finns endast uppgifter om behållningen på AA:s bankkonton den 31 december 2005 och om inkomster under året. Däremot saknas helt uppgifter om behållningen på bankkontona den 1 januari 2005, om AA:s andel i dödsboet efter fadern, om hans fordran på systern och om hans utgifter under året. Uppgiften om behållningen på kontona den 31 december 2005 har för övrigt felaktigt redovisats som tillgångar per den 1 januari 2005. Trots dessa brister har årsräkningen godkänts utan anmärkning av överförmyndaren.

text: DD

text: Den 5 september 2005 inkom till överförmyndaren ett meddelande från SPP Livförsäkring AB om att 729 602 kr betalats ut till DD:s spärrade konto i Handelsbanken sedan fadern EE avlidit. Den 24 februari 2006 inkom vidare en arvskifteshandling, enligt vilken DD tillskiftades bankmedel och aktier till ett sammanlagt värde om 640 867 kr 30 öre. I arvskifteshandlingen angavs också att all EE:s egendom i en av denne bedriven näringsverksamhet skulle tillfalla DD. Enligt

text: 13 kap. 3 § föräldrabalken

text: skall en förmyndare, inom en månad efter det att den omyndiges tillgångar kommit att överstiga åtta gånger gällande basbelopp enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring, ge in en förteckning över den omyndiges egendom till överförmyndaren. Någon sådan förteckning har ännu inte lämnats in till överförmyndaren av DD:s förmyndare FF. Den 27 mars 2006 gav överförmyndaren FF tillstånd att från det spärrade kontot i Handelsbanken ta ut 143 424 kr. Av tillståndsbeslutet framgår inte vad det uttagna beloppet skulle användas till. Inte heller framgår av beslutet vilka konton som skulle avslutas eller varför. Den 14 juni 2006 gav överförmyndaren FF tillstånd att från Handelsbanken föra över 400 000 kr till Länsförsäkringar. Av tillståndsbeslutet framgår inte vad som var orsaken till överföringen. Den 14 augusti 2006 godkände överförmyndaren en begäran från GG och FF om tillstånd att bygga en maskinhall för en kostnad om cirka 600 000 kr. Av handlingen framgår dock inte vilka ekonomiska konsekvenser byggandet av maskinhallen skulle få för DD. Någon årsräkning för år 2005 har ännu inte kommit in till överförmyndaren. – – –

text: Utredning

text: Ärendet remitterades till Överförmyndaren i Gotlands kommun för yttrande. Ordföranden i överförmyndarnämnden HH anförde i sitt remissvar följande.

text: AA

text: AA:s far avled i mars 2005 och ärendet aktualiserades hos överförmyndaren i samband med utbetalning av försäkring. Samtliga medel har varit insatta på spärrade konton. Utgifter för flyttstädning och bouppteckningsarvode glömdes bort vid bouppteckningen. Kostnader som helt klart skulle betalas av dödsbodelägarna. Därav uttagstillstånd till detta. De fyra olika uttagen som gått till bl.a. stugkonto, har förmyndaren förklarat med att det är fler delägare i sommarstugan och att man satt in pengar för kommande behov. Inköp av moped, cykel och hjälm hade AA:s far bekostat om han varit i livet. Då det gäller lånet till AA:s syster har det upprättats en låneförbindelse. Lånet var ett kortfristigt lån och förväntas återredovisas 2006. Detta skulle naturligtvis ha varit dokumenterat i akten. Gällande övriga uttagstillstånd visar underlagen vad pengarna skulle gå till. Undertecknad har ingenting som tyder på att förmyndaren inte förvaltar AA:s tillgångar på ett tillfredsställande sätt. Då uttag sker från spärrade konton finns således dokumentation och det har tidigare varit kutym att förmyndare lämnar förenklad redovisning. Numera krävs samtliga redovisningsskyldiga förmyndare på att lämna komplett årsredovisning med utgifter och inkomster för året. Situationen kring AA och kvarlåtenskapen efter hans far var komplicerad vilket medförde att förmyndaren var i behov av juridisk expertis. Detta medförde i sin tur att det tog tid innan förmyndaren fick allt iordningställt. I avvaktan på detta var samtliga medel spärrade och AA:s tillgångar har således ej kunnat användas felaktigt. Dokumentationen kring detta ärende är beklagligt nog bristfällig, till en stor del beroende på resursbrist. Något som undertecknad kan intyga har förbättrats efter omorganisation av överförmyndarverksamheten.

text: DD

text: Orsaken till uttaget den 27 mars 2006 var att modern ville avsluta kontot i Handelsbanken och flytta pengarna till spärrat konto i Länsförsäkringar. Orsaken till uttaget den 14 juni 2006 var att modern ville avsluta DD:s konto i Handelsbanken och i stället öppna ett spärrat konto i Länsförsäkringar. Då det gäller tillståndet att bygga en maskinhall för en kostnad om cirka 600 000 kr var det en nödvändighet för att den stora fårbesättningen skulle kunna övervintra. Meningen var alltså att bygga en ny maskinhall och använda den gamla till djuren. Hade man varit tvungen att slakta djuren hade detta medfört stora förluster för företaget som även drabbat DD. DD:s mor har, p.g.a. konflikter i ärendet, dröjt med att inkomma med förteckning. DD:s moder är införstådd med vad som gäller. Tilläggas kan, att DD numera har en förordnad medförmyndare, advokat JJ. Detta för att tillvarata hans intressen i företaget då modern och den andra delägaren har dålig kommunikation. Han kommer även att vara DD:s mor behjälplig med redovisning. Nämnas bör även att turerna kring ärendet har varit komplicerade då förmyndaren inte varit insatt i vad DD skulle ärva. Dokumentationen kring detta ärende är beklagligt nog bristfällig, till en stor del beroende på resursbrist. Något som undertecknad kan intyga har förbättrats efter omorganisation av överförmyndarverksamheten. – – –

text: Bedömning

text: Kontrollerad föräldraförvaltning Enligt

text: 13 kap. 1 § föräldrabalken

text: (FB) är huvudregeln vad gäller förvaltning av omyndigs tillgångar att den omyndiges föräldrar, om dessa är förmyndare, bestämmer hur tillgångarna skall användas eller placeras. Detta gäller även om endast en av föräldrarna är förmyndare. Föräldrarnas rådighet över tillgångarna inskränks genom bestämmelsen i

text: 13 kap. 2 §

text: FB. Första stycket i denna bestämmelse stadgar att reglerna i 3–7 §§ FB tillämpas för förvaltningen när värdet av en omyndigs tillgångar kommit att överstiga åtta gånger gällande basbelopp enligt lagen (

text: ) om allmän försäkring. Detsamma gäller enligt

text: andra stycket

text: när egendom tillfallit den omyndige genom bl.a. arv eller testamente eller ett förmånstagarförordnande vid försäkring med anledning av dödsfall och med villkor att egendomen skall stå under överförmyndarens kontroll. När en omyndig på grund av arv eller testamente fått pengar till ett värde överstigande två gånger gällande basbelopp, eller med villkor om särskild överförmyndarkontroll, skall den som ombesörjer utbetalningen enligt

text: 16 kap. 11 §

text: FB sätta in medlen på ett konto med villkor att medlen inte får tas ut utan överförmyndarens tillstånd (överförmyndarspärr). Denna skyldighet gäller enligt samma bestämmelse även vid utbetalning av försäkringsbelopp samt pensionsutbetalning. I samband med att utbetalning görs skall en anmälan härom ske till överförmyndaren respektive förmyndaren.

text: Enligt

text: 13 kap. 3 §

text: FB skall föräldrarna ge in en förteckning över egendomen till överförmyndaren inom en månad efter det att värdet på den omyndiges tillgångar kommit att överstiga åtta basbelopp respektive en månad efter det att egendom tillfallit den omyndige med villkor om särskild överförmyndarkontroll. En sådan förteckning skall avges på heder och samvete. Föräldrarna skall även enligt

text: 13 kap. 14 §

text: FB i en årsräkning till överförmyndaren redogöra för förvaltningen under föregående år av egendom som anges i 2 § samma kapitel. I årsräkningen skall föräldrarna redovisa egendomen och dess värde vid början och slutet av den tid som räkningen avser, skulder som hänför sig till egendomen vid samma tidpunkter och inkomster av egendomen och utgifter som har betalats med egendomen eller dess avkastning. Även årsräkningen skall avges på heder och samvete. Den skall inges före den första mars varje år.

text: Omyndigs medel som satts in på konto med villkor om att de skall stå under särskild överförmyndarkontroll får inte tas ut utan överförmyndarens samtyckte enligt bestämmelsen i

text: 13 kap. 8 §

text: FB. Enligt

text: 13 kap. 10 §

text: FB krävs också överförmyndarens samtycke för bl.a. köp och försäljning av fast egendom.

text: AA

text: AA har genom förmånstagarförordnande erhållit försäkringsersättning som satts in på ett överförmyndarspärrat konto i bank. Enligt

text: 13 kap. 3 §

text: FB ålåg det förmyndaren att inom en månad inkomma med förteckning över tillgångarna. Överförmyndaren hade att bevaka att förteckningen kom in. En sådan förteckning

text: ger överförmyndaren uppgift om hur barnets ekonomi ser ut. Detta har bl.a. betydelse när överförmyndaren skall ta ställning till om tillstånd till uttag från konto med överförmyndarspärr skall medges eller ej. Mot den bakgrunden är det milt sagt anmärkningsvärt att överförmyndaren vid tre tillfällen gav AA:s förmyndare tillstånd att ta ut betydande medel från det spärrande kontot, trots att någon tillgångsförteckning inte inkommit. Överförmyndaren har inte heller vidtagit några åtgärder för att följa upp vad medlen har använts till. Jag är mycket kritisk till överförmyndarens handläggning i denna del.

text: Dödsboet sålde en fastighet och överförmyndaren godkände denna försäljning. I den ingivna förteckningen över AA:s egendom saknades dock uppgift om hans andel i dödsboet. Någon bouppteckning eller arvskifteshandling hade inte heller inkommit. Överförmyndaren kan därför inte ha haft någon närmare kännedom om vilka tillgångar AA hade och hur fastighetsförsäljningen skulle komma att påverka honom. Trots det godkände överförmyndaren försäljningen. Jag vill understryka vikten av att överförmyndaren inhämtar erforderligt underlag innan tillstånd medges till en fastighetsförsäljning. Även i denna del är jag mycket kritisk till handläggningen.

text: I den årsräkning för år 2005 som inkom finns endast uppgift om behållningen på kontona per den 31 december 2005 och uppgift om inkomsterna under året. Som nämnts ovan skulle en årsräkning även innehålla uppgift om behållningen på kontona den 1 januari 2005 eller, som i det här fallet, vid tidpunkten för utbetalning av de spärrade medlen. I den ingivna årsräkningen finns inte heller uppgift om AA:s andel i dödsboet och hans utgifter under året. Den inkomna årsräkningen var således bristfällig i flera avseenden. Jag är kritisk till att överförmyndaren trots bristerna godkände årsräkningen utan anmärkning.

text: Utöver de uttag från överförmyndarspärrade konton som överförmyndaren godkände innan tillgångsförteckningen inkom, lämnade överförmyndaren sitt medgivande till uttag vid fem olika tillfällen till ett sammanlagt belopp om 200 000 kr. Av detta belopp skulle 50 000 kr enligt uppgift vara ett lån till AA:s syster. Jag är kritisk till att denna skuldförbindelse inte dokumenterades i akten. Inte heller beträffande dessa uttag har överförmyndaren vidtagit några åtgärder för att kontrollera hur medlen har använts. Ett enkelt sätt kan vara att redan i anslutning till när tillståndet till den avsedda transaktionen lämnas begära in verifikationer och underlag när det rör sig om större summor, vilket här var fallet.

text: DD

text: DD erhöll försäkringsersättning som sattes in på ett spärrat konto, och med anledning av det anmodade överförmyndaren förmyndaren att inkomma med en tillgångsförteckning. Någon sådan inkom inte trots påminnelse härom. Av handlingarna i akten framgår även att DD tillskiftades ett större arv efter sin far, däribland del i en näringsverksamhet. Förmyndaren inkom inte heller med någon årsräkning för år 2005. Inkommer inte förmyndaren med förteckning eller årsräkning har överförmyndaren möjlighet att enligt

text: 16 kap. 13 §

text: FB förelägga

text: förmyndaren vid vite att inkomma med dessa handlingar. Jag är kritisk till att överförmyndaren inte vidtog några åtgärder för att förmå förmyndaren att inkomma med tillgångsförteckning respektive årsräkning.

text: Den 27 mars 2006 gav överförmyndaren tillstånd till ett uttag om 143 424 kr i Handelsbanken. Varken av uttagsmedgivandet eller av annan handling i akten framgår vad medlen skulle användas till. Av beslutet framgår vidare att förmyndaren fick ”tillstånd till avslut av samtliga konton utom ett”. Anledningen härtill framgår inte heller. Jag vill återigen framföra kritik mot att överförmyndaren gett tillstånd till uttag utan att någon tillgångsförteckning eller årsräkning inkommit. Jag är också kritisk till att det inte i akten har dokumenterats vad medlen skulle användas till. Överförmyndaren har inte heller gjort någon uppföljning av beslutet.

text: Överförmyndaren gav tillstånd till en överföring av 400 000 kr från en bank till en annan. Jag anser att det av tillståndsbeslutet eller av annan handling i akten borde ha framgått vad överföringen avsåg. Det finns inte heller någon uppgift om huruvida beloppet skulle placeras på ett konto med överförmyndarspärr. Överförmyndaren godkände också en begäran om byggande av ny maskinhall till en kostnad om 600 000 kr. Inte heller vid den tidpunkten hade någon förteckning eller årsräkning inkommit. Överförmyndaren hade därför inte någon överblick över DD:s ekonomiska situation när tillståndet lämnades. Jag är mycket kritisk till att överförmyndaren gav tillstånd utan att dessförinnan ha utrett vilka ekonomiska konsekvenser byggandet av en ny maskinhall skulle få för DD.

text: Jag vill slutligen erinra om bestämmelsen i

text: 13 kap. 13 §

text: FB enligt vilken föräldrar inte får låta den som är under 16 år driva rörelse. Av bestämmelsen följer vidare att det krävs samtycke från överförmyndaren för att föräldrar för den omyndiges räkning skall få driva rörelse som medför bokföringsskyldighet enligt

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: Med den mycket allvarliga kritik som ligger i det ovan anförda avslutas ärendet.