motpart: Folksam

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Finans och försäkring

title: Folksam

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 446/2019 – Folksam

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2020-11-18 (Dnr 446/2019)

text: I ett klagomål gjorde ett försäkringsföretag gällande att Folksam ömsesidig sakförsäkring (Folksam) hade överträtt förbuden mot missbruk av dominerande ställning vid försäljning av juristförsäkringar. Konkurrensverkets utredning har fokuserat på frågan om Folksam missbrukar en dominerande ställning genom att sälja juristförsäkring till ett pris som understiger dess kostnader. I utredningen har vi undersökt om Folksam har en dominerande ställning på de olika potentiella marknader som har ingått i vår analys. Sammantaget visar inte utredningen att Folksam, under rådande marknadsförhållanden, har en sådan marknadsposition att företaget är dominerande på någon relevant marknad som har undersökts i utredningen. Konkurrensverket beslutade därför att inte fortsätta att utreda ärendet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – Juristförsäkring

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Help försäkring filial (Help) har i ett klagomål som inkom till Konkurrensverket den 28 juni 2019 anfört att Folksam ömsesidig sakförsäkring (Folksam) överträtt förbuden mot missbruk av dominerande ställning i

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, samt

text: artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: (FEUF), genom underprissättning av juristförsäkringar. Help uppger också att Folksam är dominerande på en relevant marknad för juristförsäkringar som tillhandahålls gentemot fackförbund. Det påstådda missbruket inleddes enligt Help i februari 2019 och pågår fortfarande.

text: Företagen

text: Folksam Folksam är ett ömsesidigt försäkringsbolag som erbjuder ett stort sortiment skadeförsäkringar, huvudsakligen riktat till privatkunder i Sverige. Förutom skadeförsäkringsverksamheten bedriver Folksamgruppen även livförsäkringsverksamhet genom Folksam ömsesidig livförsäkring. 2019 hade Folksamgruppen premieintäkter om 55 543 miljoner SEK.

text: Help Help är en svensk filial till det norska försäkringsbolaget Help Forsikring AS. Help etablerades i Sverige 2012 och är specialiserat på juristförsäkringar. Help Forsikring AS har tillhandahållit juristförsäkringar på den norska marknaden sedan 2005. Help Forsikring AS ägs av det tyska försäkringsföretaget ARAG SE som är etablerat i 17 länder. ARAG-gruppen hade 2019 premieintäkter om 1 764 miljarder EUR.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Huvudsakliga utredningsåtgärder Under utredningen har Konkurrensverket ålagt Folksam att inkomma med uppgifter, bland annat om sin verksamhet och om marknadsförhållanden avseende juristförsäkring och gruppförsäkringar som erbjuds till fackförbund i Sverige. Folksam har också yttrat sig i ärendet. Konkurrensverket har inhämtat uppgifter från och varit i kontakt med andra försäkringsbolag som erbjuder juristförsäkring eller andra gruppskadeförsäkringar, bland annat Help. Genom intervjuer och en enkät har även uppgifter från fackförbund inhämtats.

text: I utredningen har bland annat följande framkommit.

text: Marknadsförhållanden Juristförsäkring, såsom den erbjuds av Folksam och Help, är en produkt som riktas till privatkunder och som innehåller olika delmoment, nämligen juridisk rådgivning, rättsskyddsförsäkring och skydd vid ID-stöld. Folksams juristförsäkring innehåller även samtalsstöd. Det finns för närvarande endast två företag som tillhandahåller juristförsäkring i Sverige, Help och Folksam.

text: Juristförsäkring säljs i första hand som en gruppförsäkring. Det innebär att försäkringsgivarna säljer försäkringen genom gruppföreträdare, i detta fall primärt genom fackförbund. Help erbjuder juristförsäkring även direkt till privatkunder, vilket Folksam inte gör.

text: En gruppförsäkring är en försäkring som tecknas via en grupp som den försäkrade tillhör. Detta kan exempelvis vara som medlem i ett fackförbund eller en annan intresseorganisation, men också som anställd hos ett företag. Härvid skiljer man mellan två olika avtal. Ett gruppavtal sluts mellan en företrädare för en bestämd grupp (till exempel ett fackförbund, en intresseorganisation, en arbetsgivare) och ett försäkringsbolag. Ett därifrån skilt avtal är gruppförsäkringsavtalet, som sluts mellan försäkringsbolaget och försäkringstagaren (dvs. den individuella medlemmen i gruppen) på de villkor som framgår av gruppavtalet.

text: För gruppavtal gäller enligt

text: 17 kap. 1 § försäkringsavtalslagen (2005:104)

text: , FAL, olika anslutningsmetoder som skiljer obligatoriska gruppförsäkringar från frivilliga gruppförsäkringar. Genom obligatorisk anslutning blir medlemmarna i gruppen som tecknar försäkringen automatiskt bundna genom medlemskap i gruppen och premien betalas av gruppen (till exempel via medlemsavgiften). Frivilliga gruppavtal tecknas av en grupp, men medlemmarna kan individuellt

text: välja om de vill teckna försäkringen som erbjuds via gruppavtalet. Premien betalas då av den försäkrade medlemmen.

text: Frivilliga gruppförsäkringar kan ingås genom att gruppmedlemmen aktivt tackar ja till en försäkring eller låter bli att tacka nej till en försäkring (jfr. 17 kap. 1 och

text: 3 §

text: FAL). Att gruppmedlemmen aktivt måste tacka ja till en försäkring kallas även för egen anmälan, opt-in eller positiv avtalsbindning. Att försäkring ingås genom att gruppmedlemmen låter bli att tacka nej kallas även för reservationsanslutning, opt-out eller negativ avtalsbindning.

text: Marknadsundersökningen i ärendet har visat att en gruppförsäkring som tecknas genom egen anmälan tenderar att ha lägre anslutningsgrad än en gruppförsäkring som tecknas genom reservationsanslutning. Det innebär att premien för en gruppförsäkring som tecknas genom egen anmälan generellt är högre än premien för en identisk gruppförsäkring som tecknas med reservationsanslutning.

text: Help tillämpar obligatorisk anslutning och reservationsanslutning för sin juristförsäkring. Folksam däremot tillämpar primärt egen anmälan för juristförsäkring. Folksam tillämpade inledningsvis reservationsanslutning, men bytte i februari 2019 anslutningsmetod till egen anmälan. Folksam justerade inte premien i samband med bytet av anslutningsmetod vilket enligt Helps klagomål ledde till missbruk i form av underprissättning.

text: Skäl för beslutet

text: Rättslig grund Enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL, och

text: artikel 102 FEUF

text: , är missbruk av dominerande ställning förbjudet. För att kunna fastställa att ett agerande omfattas av förbudet krävs dels att en dominerande ställning etableras, dels att agerandet kan anses utgöra ett missbruk.

text: Relevant marknad och dominerande ställning En dominerande ställning har av EU-domstolen definierats som en stark ekonomisk ställning hos ett företag som gör det möjligt för företaget att i betydande omfattning agera oberoende av kunder och konkurrenter och i sista hand konsumenterna.

text: För att kunna göra en bedömning av om ett företag har en dominerande ställning är det nödvändigt att definiera relevant produktmarknad och relevant geografisk marknad. Syftet med att definiera både en produktmarknad och en geografisk marknad är att identifiera de faktiska konkurrenter till de berörda företagen som

text: är i stånd att begränsa deras beteende och hindra dem från att agera oberoende av ett effektivt konkurrenstryck.

text: Europeiska kommissionen (kommissionen) har i preliminära bedömningar delat upp försäkringsmarknaden i tre breda kategorier av försäkringsprodukter: livförsäkring, skadeförsäkring och återförsäkring. Ur ett efterfrågeperspektiv kan skadeförsäkring åtminstone i teorin delas in i lika många enskilda produkter som de olika typer av risker som täcks. Detta skulle innebära att skadeförsäkringar skulle kunna delas upp i relevanta marknader för, exempelvis, hemförsäkringar, motorförsäkringar, ansvarsförsäkringar, kreditförsäkringar, reseförsäkringar, osv.

text: I situationer då utbudssubstitutionen är jämförbar med efterfrågesubstitution vad gäller effektivitet och omedelbarhet kan också denna beaktas när marknaderna definieras. Kommissionen har i tidigare praxis som rört bedömningen av anmälda företagskoncentrationer indikerat att det finns betydande utbudssubstitution mellan försäkringar eftersom vissa försäkringsprodukter kräver en gemensam uppsättning färdigheter och resurser inklusive riskförvaltning, administration, it-system och teknik. Det finns dock ingen praxis från kommissionen där någon marknad för försäkringar till privatkunder slutligt har avgränsats.

text: Konkurrensverket har, med produkten juristförsäkring som utgångspunkt, utrett om utbudssubstitution kan tyda på en bredare relevant produktmarknad än en marknad endast omfattande juristförsäkring. Utredningen, som i denna del framförallt baseras på uppgifter inhämtade från skadeförsäkringsbolag verksamma i Sverige utöver Folksam och Help, indikerar att andra skadeförsäkringsbolag skulle kunna ställa om och börja erbjuda produkten juristförsäkring relativt snabbt. Detta tyder på att utbudssubstitutionen är tillräckligt betydande för att andra sakförsäkringar skulle kunna ingå på samma relevanta produktmarknad som juristförsäkring.

text: Konkurrensverket har därefter undersökt om gruppskadeförsäkringar skulle kunna vara en separat produktmarknad, skild från individuella skadeförsäkringar. Även om det finns olikheter i villkor- och premiesättning samt skillnader i hur produkterna säljs, indikerar utredningen att utbudssubstitution

text: skulle kunna binda samman gruppskadeförsäkringar och individuella skadeförsäkringar till samma relevanta produktmarknad.

text: Utredningen har också undersökt om försäljning till olika grupper av kunder, framförallt fackförbund, skulle kunna avgränsas till separata produktmarknader. Utredningen har visat att det finns vissa skillnader i marknadsförhållanden vid försäljning till fackförbund jämfört med andra typer av gruppföreträdare. Sammantaget talar dock Konkurrensverkets utredning för att graden av utbudssubstitution kan göra en avgränsning till gruppskadeförsäkringar till fackförbund för snäv.

text: Den geografiska marknaden för skadeförsäkringar har i praxis bedömts vara nationell. Konkurrensverket utredning tyder på att den geografiska marknaden även i detta ärende skulle kunna omfatta Sverige.

text: Konkurrensverket har även undersökt om Folksam innehar en dominerande ställning på de olika potentiella marknader som analyserats. Bedömningen av om ett företag innehar en dominerande ställning grundar sig i allmänhet på flera faktorer som var för sig inte nödvändigtvis är avgörande och som tar sikte på frågan om det aktuella företaget har en betydande marknadsmakt under en längre period. Av betydelse är bland annat hur effektivt konkurrenstryck som företaget utsätts för, företagets och konkurrenters marknadsandelar samt förekomsten av potentiell konkurrens och motverkande köparmakt. Angående marknadsandelar kan särskilt noteras att höga och över tid stabila marknadsandelar utgör en viktig preliminär indikation på att företaget har en dominerande ställning.

text: På en bred skadeförsäkringsmarknad är Folksams marknadsandelar klart under de nivåer som talar för dominans. Även på en eventuell generell marknad för gruppskadeförsäkringar visar utredningen att Folksams marknadsandelar ligger under de nivåer som förknippas med dominans.

text: I ett snävare segment gällande gruppskadeförsäkringar till fackförbund har Folksam en stark marknadsposition, särskilt inom vissa delar av segmentet. Denna marknadsposition har sin förklaring i Folksams historiska relation med fackförbunden och i synnerhet med LO-förbunden. Folksam är ett ömsesidigt försäkringsbolag vilket innebär att kunderna, inklusive fackförbunden, äger Folksam. Fackförbunden och Folksam har dessutom etablerat flera olika samarbetsorgan gällande erbjudande och utformning av försäkringar som erbjuds fackförbundsmedlemmarna. Dessa omständigheter får anses påverka Folksams

text: möjligheter att, trots dess starka marknadsposition, agera oberoende i förhållande till fackförbunden.

text: På en eventuell marknad för juristförsäkring måste bedömningen av marknadsmakt även ta hänsyn till att juristförsäkringen är en relativt ny produkt. Det innebär att marknadsandelarna hos de företag som är aktiva på en sådan marknad inte går att bedöma över en längre period och att höga marknadsandelar inte behöver vara förenat med betydande marknadsmakt. I sammanhanget kan även noteras att If skadeförsäkring har aviserat lansering av en ny tjänst innefattande juridisk rådgivning, i första hand riktad till fackförbund.

text: Sammantaget visar inte utredningen att Folksam har uppnått en sådan marknadsposition att företaget, vid rådande marknadsförhållanden, är dominerande på någon relevant marknad som har avgränsats i ärendet.

text: Konkurrensverket går i det följande över till att även redogöra för utredningens slutsatser beträffande det ifrågasatta agerandet.

text: Missbruk Missbruk är ett objektivt begrepp som särskilt omfattar sådant beteende av ett dominerande företag som kan påverka strukturen på en marknad där konkurrensen redan är försvagad just till följd av det dominerande företagets existens och som, genom att företaget använder andra metoder än sådana som räknas till normal konkurrens om varor och tjänster på grundval av de ekonomiska aktörernas prestationer, hindrar att den konkurrens som föreligger på marknaden upprätthålls eller utvecklas. Sådant beteende kan utgöra ett utestängande missbruk.

text: Konkurrensverket har i ärendet utrett huruvida Folksam har gjort sig skyldigt till ett missbruk av dominerande ställning genom underprissättning. Missbruk genom underprissättning kan avse hela den relevanta marknaden i ärendet eller ett segment av den relevanta marknaden. EU-domstolen har bland annat i

text: mål C-62/86

text: Akzo mot kommissionen fastställt att ett pris i regel utgör missbruk i form av underprissättning antingen om priset ligger under det dominerande företagets genomsnittliga rörliga kostnader, eller om priset ligger under företagets genomsnittliga totala kostnader och det samtidigt är klarlagt att prissättningen utgör ett led i en konkurrensbegränsande plan. Kommissionen använder i regel den genomsnittliga påverkbara kostnaden (AAC ) och den långsiktiga

text: genomsnittliga marginalkostnaden (LRAIC ) för att avgöra om dominantens prissättning leder till utestängning av konkurrenter.

text: För att avgöra vilken gren av Akzo-testet som ska tillämpas på en potentiell underprissättning utförs först ett priskostnadstest. Beroende på resultatet från priskostnadstestet utreds därefter om det dominerande företaget haft ett utestängande syfte med prissättningen i fråga.

text: Folksams underprissättning inleddes enligt Help i februari 2019 då Folksam bytte anslutningsmetod från reservationsanslutning till egen anmälan utan att justera upp premien som de försäkrade betalar för juristförsäkring. Anslutningsgraden bland försäkringstagare vid reservationsanslutning är betydligt högre än vid egen anmälan. Denna omständighet påverkar i sin tur kostnaden för försäkringsgivaren som då borde vidta intäktshöjande eller kostnadssänkande åtgärder för att fortsatt kunna täcka sina rörliga kostnader.

text: Konkurrensverket har granskat Folksams data rörande kostnader och intäkter för produkten juristförsäkring. Granskningen visar att Folksams priser för juristförsäkring är mycket låga i relation till kostnaderna. Konkurrensverket noterar dock att Folksam enligt egen uppgift avser att genomföra flera åtgärder för att höja intäkterna och sänka kostnaderna avseende juristförsäkring.

text: Med hänsyn till vad utredningen har visat i övrigt är det inte nödvändigt att slutligt ta ställning till huruvida priset för juristförsäkring understiger något av de relevanta kostnadsmåtten som nämns ovan.

text: Slutsats Då utredningen inte visar att Folksam har uppnått en sådan marknadsposition att företaget, vid rådande marknadsförhållanden, är dominerande på någon relevant marknad som har avgränsats i ärendet, finner Konkurrensverket inte skäl att fortsätta utreda ärendet. Konkurrensverket skriver därför av ärendet från vidare handläggning.

text: Konkurrensverkets beslut att skriva av ärendet innebär inte ett ställningstagande till om Folksams prissättning av produkten juristförsäkring utgör en överträdelse av konkurrensreglerna.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av förfarandet och/eller verksamheten kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL. Särskild talan om förbud mot missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL (eller enligt

text: artikel 102 FEUF

text: ) väcks genom ansökan om stämning vid Patentoch marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga Katharina Voss.

text: Rikard Jermsten Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Kopia till: Folksam ömsesidig sakförsäkring Help försäkring filial


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Sigtuna kommun

publisher: Konkurrensverket

title: Tillsyn gällande Sigtuna kommuns inköp av verksamhetssystem

org: kkv

text: Sigtuna kommuns upphandling av verksamhetssystem; beslut om avskrivning

type: rubrik

type: stycke

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte fortsätta utredningen om Sigtuna kommuns anskaffning av verksamhetssystem genomförts i enlighet med LOU. Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog genom ett tips uppgifter om att Sigtuna kommun upphandlat avtal relaterade till verksamhetssystemet Procapita/Lifecare utan att ha konkurrensutsatt upphandlingen.

text: 2. Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Sigtuna kommun i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med LOU.

text: 3. Konkurrensverket utreder ett urval av de indikationer på överträdelser som anmäls till Konkurrensverket. Beslut om vilka indikationer som ska prioriteras för fortsatt utredning fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy.

text: Skäl för beslutet

text: 4. Det huvudsakliga skälet till att ärendet prioriterades var att ärendet förväntades få en allmänpreventiv verkan och att det fanns möjlighet att ge vägledning i fråga om förhandlat förfarande utan föregående annonsering enligt

text: 6 kap. 14 § 3

text: LOU. Utifrån det som framkommit under utredningen anser Konkurrensverket att ärendet inte kommer ha en sådan

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Pendar Solimani. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift. Therése Westermark Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

type: avgorande


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Samarbete - tidningsförlag

text: Er anmälan av samgående mellan tidningsföretag

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 2 maj 2001 hemställt att verket granskar samgåendet mellan Helsingborgs Dagblad och Nordvästra Skånes Tidningar.

text: Konkurrensverket konstaterar att det aktuella samgåendet inte är anmälningspliktigt enligt

text: 34 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. Parterna har ej heller anmält konsortialavtalet till granskning.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Ginsten Slakteri AB

title: Påstått missbruk - slakt

text: Påstått missbruk av dominerande ställning - grisköttsproduktion

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni anför att Swedish Meats AB gör sig skyldig till missbruk av dominerande ställning genom att teckna exklusivitetsavtal med långa bindningstider med grisleverantörerna.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan dock inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Anna Bryntze.

text: Ann-Sofie Eriksson Anna Bryntze


arendetyp: 3.2.2 Misstänkt missbruk av dominerande ställning

motpart: Menzies Aviation (Sverige) AB

title: Påstått konkurrensproblem - Swedavias beslut att flytta trafiken till terminal 5

text: Påstått konkurrensproblem – Swedavias beslut att flytta trafiken på Arlanda till terminal 5 på grund av coronapandemin

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet

text: Klagomålet till Konkurrensverket Konkurrensverket tog den 5 augusti 2020 emot ett klagomål från Menzies Aviation (Sverige) AB (Menzies). Menzies yrkar att Konkurrensverket i enlighet med

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: ska besluta att Swedavia AB (Swedavia) omedelbart avbryter omallokeringen av flygbolag från Terminal 2 till Terminal 5 på Arlanda, att Swedavia kompenserar Menzies med ett belopp som motsvarar den kostnadsökning som omplaceringen inneburit för Menzies och att beslutet förenas med en avgift om 25 miljoner kr. Menzies yrkar även att beslutet ska gälla intermistiskt enligt

text: 3 kap. 3 §

text: KL.

text: Menzies har i klagomålet samt vid det möte som hållits mellan Menzies och Konkurrensverket den 13 augusti anfört bl.a. följande. Covid-19 slog till mot svenskt flyg den 15 mars 2020, då flygbolagen drog ner på sina volymer. Den 26 mars 2020 flyttade Swedavia all sin verksamhet på Arlanda från Terminal 2, 3, och 4 till Terminal 5. Informationen om detta gavs två dagar innan, den 24 mars 2020. Flytten har påtvingats Menzies eftersom deras kunders verksamhet har flyttats. Menzies har tidigare haft mindre än en fjärdedel av sin verksamhet på terminal 5 vilket resulterat i att deras personal tillbringar mycket tid med att förflytta sig mellan terminalerna, något som innebär en merkostnad för Menzies. Kostnaderna kan också förväntas öka i samband med att flygtrafiken på Terminal 5 tilltar. Menzies hamnar därmed i en försämrad position i förhållande till sina närmaste konkurrenter, som redan har sin verksamhet vid Terminal 5 eller närliggande Terminal 4. Menzies har varit flexibla och har samarbetat eftersom de förstår orsakerna till flytten och de flyttade sin verksamhet inom den givna tidsramen. -08 -07 2020 3, 2. v

text: Effekten av flytten är dock att Menzies kostnader har ökat vilket de vill ha skälig ersättning för.

text: Menzies anser att den relevanta produktmarknaden utgörs av tillhandahållandet av infrastruktur som är nödvändig för att Menzies ska kunna bedriva sin verksamhet, t.ex. lounger och tillgång till system för bagagehantering. Relevant geografisk marknad är enligt Menzies Arlanda och Landvetter. Menzies anser att det är uppenbart att Swedavia har en dominant position på den relevanta marknaden då de har ett monopol vad gäller möjligheten att fastställa villkoren för att få tillgång till nödvändig infrastruktur, nödvändiga utrymmen och lounger på Arlanda och Landvetter, för vilket Menzies betalar marktjänstavgift och hyra, samt att Swedavia därmed är en nödvändig medkontrahent för Menzies.

text: Det påstådda missbruket består av att Swedavia vägrar att kompensera Menzies för deras ökade kostnader i samband med omplaceringen. Menzies har även specificerat dessa kostnader i det klagomål som lämnats in till Konkurrensverket. Menzies anser att det innebär att olika villkor tillämpas för likvärdiga transaktioner varigenom Menzies får en konkurrensnackdel, jfr.

text: 2 kap. 7 § 3 p.

text: KL, och Menzies anser inte att det finns objektivt godtagbara grunder för Swedavias agerande. Menzies ifrågasätter inte att Swedavia har rätt att göra förändringar i sin verksamhet för att tillgodose sina egna intressen och hantera den oväntade situation som uppstått med anledning av Covid-19 för att säkerställa en effektiv användning av infrastrukturen på Arlanda. Swedavia har dock en skyldighet att behandla marktjänstleverantörerna på ett likvärdigt sätt och detta kan endast uppnås genom att omplaceringen sker på ett sätt som är kostnadsneutralt för Menzies, vilket hittills inte har skett även om vissa eftergifter har gjorts. Menzies anser även att Swedavias agerande innebär en överträdelse av

text: 2 kap. 7 § 4 p.

text: KL. Överträdelsen medför att Menzies tvingas bort från marknaden om inte Konkurrensverket ingriper eller omallokeringen avbryts och trafiken återallokeras till Terminal 2.

text: Swedavias svar Swedavia bestrider Menzies påstående att omallokeringen av trafik från Terminal 2 till Terminal 5 på Arlanda och det sätt på vilket denna skett skulle utgöra ett missbruk av dominerande ställning, samt hemställer om att Konkurrensverket avslår Menzies begäran om ett interimistiskt beslut och avskriver ärendet.

text: Swedavia anser inte att agerandet innebär att olika villkor tillämpas för likvärdiga transaktioner varigenom vissa handelspartner får en konkurrensnackdel på så sätt som avses i

text: 2 kap. 7 §

text: KL respektive

text: artikel 102 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: . Swedavia har inte heller påtvingat Menzies oskäliga affärsvillkor. Swedavia bestrider även påståendet att det prima facie skulle föreligga sannolika skäl att Swedavia genom omallokeringen brutit mot konkurrenslagstiftningen. Menzies begäran om ett interimistiskt beslut ska således som angetts ovan under alla omständigheter avslås. Swedavia bestrider

text: också påståendet att deras agerande skulle ha orsakat Menzies skada i form av ökade kostnader på så sätt som Menzies gör gällande och anser slutligen att det rimligtvis inte kan vara en fråga för Konkurrensverket att avgöra om och hur några avtal mellan Swedavia och Menzies eventuellt ska jämkas.

text: Avseende flytten av flygbolagens verksamheter från terminaler 2, 3 och 4 till terminal 5 uppger Swedavia bl.a. att det har skett en 98-procentig nedgång i flygtrafiken till och från Arlanda till följd av Covid-19 och att huvudskälet till konsolideringen av flygtrafiken till terminal 5 varit att skapa förutsättningar för Swedavia och andra aktörer på flygplatsen att kunna konsolidera och effektivisera sina verksamheter i en och samma terminal. Ett annat viktigt skäl var att kunna fortsätta att erbjuda Arlandas resenärer åtminstone ett begränsat utbud av restauranger, butiker och tjänster. Dialoger med flygplatsens aktörer och verksamhetsutövare inleddes ca. två veckor innan den första omallokeringen genomfördes och dessa dialoger innefattade även Menzies. Trots den ansträngda ekonomiska situationen har Swedavia erbjudit flera avtalseftergifter. Swedavia har kommit in till Konkurrensverket med en specificering av dessa eftergifter samt det värde som de uppgår till.

text: Skälen för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in förfarandets förmåga att skada konkurrensen och konsumenterna, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande, om Konkurrensverket är den aktör som är bäst lämpad att agera och om Konkurrensverket har förutsättningar att effektivt utreda och ingripa mot problemet. Skada för konkurrensen och konsumenterna är den prioriteringsfaktor som väger tyngst när Konkurrensverket fattar ett prioriteringsbeslut.

text: Mot bakgrund av vad som hittills framkommit bedömer Konkurrensverket att det inte finns tillräckliga indikationer på att det påtalade förfarandet skadar konkurrensen och konsumenterna för att prioritera en fördjupad utredning. Ärendet ska därför skrivas av.

text: Med hänsyn till att ärendet skrivs av finns det inte skäl att ta ställning till Menzies yrkande om interimistiskt ingripande.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av förfarandet och/eller verksamheten kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt 3 kap. 2 § eller 3 kap. 32 § KL.

text: Särskild talan om förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL eller missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL (eller enligt artikel 101 respektive 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Subsidiär talan om förbud mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av funktionsansvarige Martin Bäckström. Föredragande har varit Alexander Albrecht.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.


motpart: Västra Götalandsregionen

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Tillsyn gällande Västra Götalandsregionens inköp av verksamhetssystem

text: Västra Götalandsregionens upphandling av verksamhetssystem; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte fortsätta utredningen om Västra Götalandsregionens anskaffning av verksamhetssystem genomförts i enlighet med LOU. Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog genom ett tips uppgifter om att Västra Götalandsregionen upphandlat avtal relaterade till verksamhetssystemet Public 360° utan att ha konkurrensutsatt upphandlingen.

text: 2. Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Västra Götalandsregionen i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med LOU.

text: 3. Konkurrensverket utreder ett urval av de indikationer på överträdelser som anmäls till Konkurrensverket. Beslut om vilka indikationer som ska prioriteras för fortsatt utredning fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy.

text: Skäl för beslutet

text: 4. Det huvudsakliga skälet till att ärendet prioriterades var att ärendet förväntades få en allmänpreventiv verkan och att det fanns möjlighet att ge vägledning i fråga om förhandlat förfarande utan föregående annonsering enligt

text: 6 kap. 14 § 3

text: LOU. Utifrån det som framkommit under utredningen anser Konkurrensverket att ärendet inte kommer ha en sådan allmänpreventiv effekt som Konkurrensverket bedömde att ärendet skulle kunna få.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Pendar Solimani. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift. Therése Westermark Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: SKANSKA

title: Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete - golvbranschen

text: 1. Skanska Sverige AB, org. nr. 556033-9086, 169 83 SOLNA

text: 2. Olle Lind Golv AB, org. nr. 556265-9911, Box 92109, 120 07 STOCKHOLM

text: 3. Sandå Projekt Golv AB, org. nr. 556401-3315, Åmmebergsgatan 2-6,

text: 124 70 BANDHAGEN

text: 4. Miljögolv i Stockholm KB, org. nr. 556501-0716, Sibyllegatan 49,

text: 114 42 STOCKHOLM

text: 5. Stombergs Massiva Trägolv AB, org. nr. 556358-5693, Krägga Gård,

text: 746 93 BÅLSTA

text: 6. Olle Timblads Målerifirma AB, org. nr. 556072-9492, Strandbergsgatan 53,

text: 112 51 STOCKHOLM

text: 7. Ekens Golv AB, org. nr. 556134-2949, Bäckdalsvägen 1, 141 37 HUDDINGE

text: 8. Intreprenör AB, org. nr. 556241-2964, Box 1167, 171 23 SOLNA

text: Ombud: Advokat Jan Gregorsson, Klegal Advokatbyrå AB, Box 16106,

text: 103 23 STOCKHOLM

text: Saken

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete – golvbranschen

text: Beslut

text: Konkurrensverket vidtar ingen åtgärd med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: IFRÅGASATT KONKURRENSBEGRÄNSNING

text: 1. Konkurrensverket mottog den 24 april 2002 en skrivelse från Skanska Sverige AB i vilken anfördes att Skanska Sverige AB och dess underentreprenörer bildat en anbudskartell vid upphandling av en golventreprenad i ett projekt i Stockholm.

text: 2. Konkurrensverket fann skäl att misstänka att berörda företag överträtt förbudet i

text: 6 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, mot konkurrensbegränsande samarbete genom bildandet av en anbudskartell vid upphandling av en golventreprenad i ett projekt i stockholmsområdet. Förfarandets syfte misstänktes vara att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på ett märkbart sätt eller att det i vart fall givit ett sådant resultat. Verket inledde därför en utredning av förhållandena på den aktuella marknaden.

text: Bakgrund

text: 3. Skanska Sverige AB är en av Sveriges största bygg- och anläggningsföretag med en rikstäckande verksamhet. Skanska är ett vertikalt integrerat företag som är verksamt på samtliga marknader från insatsvaror till byggproduktion. Skanska Sverige AB omsatte omkring 29 miljarder kr år 2001. Inget av övriga berörda företag omsätter mer än 250 miljoner kr per år.

text: 4. Enligt uppgift från Skanska har en av anbudsgivarna har under pågående upphandling, efter att ha fått information från Skanska om vilka övriga anbudsgivarna är, kontaktat en konkurrent och klargjort för denna att prisnivån skall hållas uppe. Anbudsgivaren har därefter faxat sitt anbud till konkurrenten.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 5. Enligt

text: 6 §

text: KL är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. Vad som i lagen sägs om avtal skall tillämpas också på beslut av en sammanslutning av företag och samordnade förfaranden av företag.

text: 6. Konkurrensverkets hittillsvarande utredning har inte med tillräcklig grad av säkerhet visat att berörda företag överträtt förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete. Vid ett sådant förhållande och då fortsatta utredningsinsatser inte bedöms vara ändamålsenliga, skall inga ytterligare åtgärder vidtas med stöd av KL i detta ärende.

text: 7. Om nya uppgifter framkommer som motiverar en annan bedömning kan Konkurrensverkets ställningstagande komma att ändras.

text: Detta beslut har fattats av stf. generaldirektören Jan-Erik Ljusberg. Föredragande har varit Susanna Rosenberg Ewerlöf. I den slutliga handläggningen har också avdelningschefen Peter Delden deltagit.

text: Jan-Erik Ljusberg

text: Susanna Rosenberg Ewerlöf

text: Kopia till:

text: Golvbranschens Riksorganisation region öst


motpart: Dalsjöfors Slakteri, AB

title: Påstått missbruk - slakt

text: Påstått missbruk av dominerande ställning - grisköttsproduktion

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni anför att Swedish Meats AB gör sig skyldig till missbruk av dominerande ställning genom att teckna exklusivitetsavtal med långa bindningstider med grisleverantörerna.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan dock inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Anna Bryntze.

text: Ann-Sofie Eriksson Anna Bryntze

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Regeringskansliet – Upphandling av resebyrå- och mötestjänster

text: Regeringskansliet – upphandling av resebyrå- och mötestjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från fortsatt handläggning.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av Regeringskansliets agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har genom ett meddelande om förhandsinsyn noterat att Regeringskansliet har för avsikt att ingå avtal med American Express Business Travel AB rörande resebyrå- och mötestjänster (”Avtalet”). Tilldelning av Avtalet har, med stöd av reglerna i

text: 15 kap. 3 § 2 st.

text: och

text: 4 kap. 6 §

text: lag (

text: ) om offentlig upphandling, skett genom direktupphandling efter att Regeringskansliet bedömt att inget av de inkomna anbuden ansågs giltiga.

text: Konkurrensverket tillskrev därefter Regeringskansliet med anledning av meddelande om förhandsinsyn. I skrivelsen ombads Regeringskansliet att redogöra för varför inget av de inkomna anbuden ansågs giltiga.

text: I Regeringskansliets svar anges sammanfattningsvis följande. Under det annonserade förenklade förfarandet inkom sex stycken anbud som uppfyllde samtliga kvalificeringskrav och som därför gick vidare till utvärdering av kravspecifikationen. Inget av dessa anbud uppfyllde emellertid samtliga säkerhetskrav som ställdes på tjänsterna och i ett fall hade anbudsgivaren inte bifogat en obligatorisk prisbilaga. Regeringskansliet erbjöd därefter samtliga anbudsgivare att komplettera sina anbud i den efterföljande direktupphandlingen. När kompletteringarna inkom tillämpades det ursprungliga annonserade förfrågningsunderlaget i sin helhet och i enlighet med de grundläggande upphandlingsrättsliga principerna.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Av den utredning som gjorts hittills gör Konkurrensverket bedömningen att det inte finns tillräckligt som tyder på att det skett en överträdelse som motiverar en vidare utredning i ärendet.

text: Mot denna bakgrund finns det inte tillräckliga skäl att närmare granska Regeringskansliets avtal med American Express Business Travel AB gällande resebyrå- och mötestjänster. Ärendet ska därför avskrivas.

text: Detta beslut har fattats av tf. biträdande enhetschef Magnus Johansson. Föredragande har varit Axel Asp.


motpart: Grums kommun

title: Tillsyn gällande Grums kommuns inköp av verksamhetssystem

text: Grums kommuns upphandling av verksamhetssystem; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte fortsätta utredningen om Grums kommuns anskaffning av verksamhetssystem genomförts i enlighet med LOU. Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog genom ett tips uppgifter om att Grums kommun upphandlat avtal relaterade till verksamhetssystemet Procapita/Lifecare utan att ha konkurrensutsatt upphandlingen.

text: 2. Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Grums kommun i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med LOU.

text: 3. Konkurrensverket utreder ett urval av de indikationer på överträdelser som anmäls till Konkurrensverket. Beslut om vilka indikationer som ska prioriteras för fortsatt utredning fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy.

text: Skäl för beslutet

text: 4. Det huvudsakliga skälet till att ärendet prioriterades var att ärendet förväntades få en allmänpreventiv verkan och att det fanns möjlighet att ge vägledning i fråga om förhandlat förfarande utan föregående annonsering enligt

text: 6 kap. 14 § 3

text: LOU. Utifrån det som framkommit under utredningen anser Konkurrensverket att ärendet inte kommer ha en sådan

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Pendar Solimani. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift. Therése Westermark Detta beslut kan inte överklagas.


motpart: Biet energi & tanke

title: Oskäliga priser - el

text: Er skrivelse om missbruk av dominerande ställning alternativt ocker

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 26 april 2002 hemställt att verket prövar om den vinstmarginal Birka Energi har innebär ett missbruk av dominerande ställning. Ni hemställer i andra hand att verket gör en civilrättslig prövning om Birkas prissättning är att betrakta som ocker. Vidare hemställer Ni att verket fastställer en rimlig vinstmarginal för Birka och vidtar åtgärder för att få Birka att återbetala övervinst till berörda kunder.

text: Konkurrensverket har vid flera tillfällen uppmärksammat de problem som den starka koncentrationen och samägandet på elmarknaden utgör. Verket har också i olika sammanhang framfört förslag i syfte att förbättra konkurrensen. Prissättningen på elmarknaden är inte föremål för reglering, det råder sålunda fri prissättning. Prisbilden kan påverkas av aktiva konsumenter som väljer elleverantör med fördelaktigt pris. Ett problem härvidlag är att många kunder som vill byta leverantör inte får sitt byte genomfört i tid, bland annat på grund av att vissa nätbolag inte verkställer bytet inom angiven tidsram.

text: Konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, kan inte användas för prisreglering av varu- och tjänsteområden. Konkurrensverket kan inte heller driva civilrättsliga processer med stöd av KL.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Lerum kommun

title: Tillsyn gällande Lerum kommuns inköp av verksamhetssystem

text: Lerums kommuns upphandling av verksamhetssystem; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte fortsätta utredningen om Lerums kommuns anskaffning av verksamhetssystem genomförts i enlighet med LOU. Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog genom ett tips uppgifter om att Lerums kommun upphandlat avtal relaterade till verksamhetssystemet Edlevo utan att ha konkurrensutsatt upphandlingen.

text: 2. Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Lerums kommun i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med LOU.

text: Skäl för beslutet

text: 6 kap. 14 § 3


beslutstyp: Stämningsansökning Dom

motpart: Borås kommun

title: Borås kommun

sammanfattning: Marknadsdomstolen har beslutat att Borås kommuns försäljning av mark- och anläggningsentreprenader inte ska förbjudas. Verksamheten bedömdes stå i strid med kommunallagen men konkurrenseffekterna var inte tillräckligt negativa för ett förbud.

text: Ta del av ärendets beslut och domar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket väckte talan hos Stockholms tingsrätt om att Borås kommun ska förbjudas att sälja mark- och anläggningsentreprenader. Detta då denna säljverksamhet skadade, eller riskerade att skada, konkurrensen inom detta tjänsteområde i Borås kommun och närliggande kommuner.

text: Stockholms tingsrätt gick helt på Konkurrensverkets linje och förbjöd i mars 2014 den offentliga säljverksamheten.

text: Borås kommun överklagade tingsrättens dom till Marknadsdomstolen. Marknadsdomstolen meddelade i dom i februari 2016 att Borås kommun inte ska förbjudas att sälja mark- och anläggningsentreprenader.

text: Konkurrensverkets stämningsansökan

text: Ta del av Konkurrensverkets stämningsansökan

text: Stockholms tingsrätt

text: Stockholms tingsrätt förbjöd i dom den 31 mars 2014 Borås kommun att sälja mark- och anläggningsentreprenader. Av tingsrättens motivering framgick bland annat att kommunens verksamhet inte var förenlig med

text: kommunallagen

text: eller annan lagstiftning som anger vilka verksamheter en kommun får ägna sig åt.

text: Tingsrätten slog också fast att Borås kommuns försäljning av mark- och anläggningsentreprenader påverkar konkurrensen på ett negativt sätt. Den omstridda säljverksamhetens intressegemenskap med övriga kommunala förvaltningar samt de direkttilldelade uppdragen gav kommunen en särställning i förhållande till privata företag. Det var heller inte transparent för utomstående hur kommunen satte sina priser.

text: Stockholms Tingsrätt

text: Ta del av beslut från Tingsrätten

text: Marknadsdomstolens avgörande

text: Marknadsdomstolen upphävde den 15 februari 2016 tingsrättens dom och ogillade Konkurrensverkets talan om att Borås kommuns mark- och anläggningsentreprenader skulle förbjudas.

text: Av Marknadsdomstolens motivering framgick bland annat följande. Marknadsdomstolen slog fast att kommunens verksamhet inte var förenlig med

text: kommunallagen

text: I bedömningen av om den offentliga säljverksamheten påverkar konkurrensen på ett negativt sätt utgick domstolen från att den relevanta marknaden är betydligt större än vad Konkurrensverket och tingsrätten utgått ifrån. På en sådan större marknad bedömde Marknadsdomstolen att kommunens marknadsandel uppgick till 0,15 procent. Marknadsdomstolen ansåg att kommunens försäljning av mark- och anläggningsentreprenader då hade en så liten marknadsandel att verksamheten inte ansågs hämma konkurrensen. Detta oavsett om kommunen hade konkurrensfördelar eller inte.

text: Marknadsdomstolen

text: Ta del av beslut från Marknadsdomstolen

text: Beslut och domar

text: Här kan du ta del av ärendets beslut och domar i en samlad lista.

text: Konkurrensverkets stämningsansökan (dnr 45/2012)

text: Beslut från Tingsrätten (T 911-12)

text: Beslut från Marknadsdomstolen (

text: MD 2016:3

text: Ansökan om stämning Kärande

text: Konkurrensverket,

text: Svarande

text: Borås kommun, 212000-1561, 501 80 Borås

text: Saken

text: Förbud mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen (2008:579)

text: Forum

text: Stockholms tingsrätt enligt

text: 3 kap. 32 § konkurrenslagen

text: _____________________________ Yrkande

text: Konkurrensverket yrkar att Borås kommun ska förbjudas att bedriva säljverksamhet som består i tillhandahållande av mark- och anläggningsentreprenader, eller väsentligen överensstämmande verksamhet, till andra än Borås kommun eller juridiska personer som Borås kommun direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande över genom ägarskap, finansiell medverkan, gällande regler eller på annat sätt. Från det yrkade förbudet undantas dels akuta vatten- och avloppsarbeten inom Borås kommun, dels snöröjning och gaturenhållning inom Borås 08-24 55 43

text: kommun i begränsad omfattning om arbetet utförs i direkt anslutning till motsvarande arbete på kommunal mark.

text: Konkurrensverket yrkar att förbudet ska förenas med vite om tre miljoner (3 000 000) kr.

text: Grunder

text: 1 Borås kommun erbjuder genom den kommunala förvaltningen Servicekontoret tjänster på bl.a. marknaden för mark- och anläggningsentreprenader. Verksamheten utgör sådan säljverksamhet som omfattas av

text: 1 kap. 5 § första stycket konkurrenslagen (2008:579)

text: (KL).

text: 2 Servicekontoret har i egenskap av offentlig aktör konkurrensfördelar jämfört med privata aktörer. Detta medför att Servicekontorets säljverksamhet snedvrider, eller är ägnad att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden för mark- och anläggningsentreprenader i Borås kommun och närliggande kommuner samt hämmar, eller är ägnad att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens.

text: 3 Servicekontorets säljverksamhet går inte ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster åt medlemmarna i kommunen, varför den faller utanför den kommunala kompetensen enligt

text: 2 kap. 7 § kommunallagen (1991:900)

text: (KomL). Den del av säljverksamheten som bedrivs utanför Borås kommun strider dessutom mot lokaliseringsprincipen i

text: 2 kap. 1 §

text: KomL. Servicekontorets säljverksamhet är således inte förenlig med lag i den bemärkelse som avses i

text: 3 kap. 27 § tredje stycket

text: KL.

text: Utveckling av grunderna för talan

text: Allmänt om Servicekontorets verksamhet

text: 4 Borås kommun tillämpar sedan 1992 en organisation av beställar- /utförarmodell. Det innebär att flera kommunala enheter (förvaltningar), såsom Gatukontoret, Lokalförsörjningskontoret och Fritids- och folkhälsokontoret, inte har någon utförarpersonal i sin organisation utan köper dessa tjänster, delvis på den öppna marknaden. Före 1992 bedrevs huvuddelen av verksamheten på traditionellt sätt, dvs. med utförarpersonal inom respektive förvaltning.

text: 5 Servicekontoret är en förvaltning inom Borås kommun som levererar tekniska tjänster och teknisk service till bl.a. ovan nämnda förvaltningar och kommunala bolag. Servicekontoret ansvarar bl.a. för nyanläggning samt drift och underhåll på gator och lokala vägar, vatten och avloppssystem (VA), parker, idrottsanläggningar, bygg- och fastighetsservice samt lokalvård på kommunens fastigheter.

text: 6 Verksamheten bedrivs under företagsliknande former och ofta i konkurrens med det privata näringslivet. Servicekontoret marknadsför sig på Borås kommuns hemsida som ett ”alternativ till privata aktörer”. Servicekontoret erbjuder exempelvis privata fastighetsägare läggning av återvinningsasfalt,

text: snöröjning och olika tekniska tjänster. Enligt Borås kommun förekommer det dessutom undantagsvis att Servicekontoret marknadsför sig i samband med olika projekt.

text: 7 Servicekontoret har över tid vuxit eftersom allt fler kommunala verksamheter har överförts till Servicekontoret. Dessa verksamheter har då i någon mån konkurrensutsatts från att tidigare helt ha utförts internt. Enligt Borås kommun effektiviseras Servicekontorets verksamhet kontinuerligt och ca 115 anställda har försvunnit utan att ersättas sedan Servicekontorets tillkomst. Samtidigt som Servicekontoret har tillförts kommunala verksamheter har andra avvecklats, bl.a. vissa specialverkstäder. Servicekontoret hade 2010 ca 250 anställda och omsättningen uppgick samma år till ca 333,7 miljoner kr.

text: 8 Servicekontoret har fram till 2011 delat in verksamheten i fem avdelningar; Bygg/Fastighet, Anläggning/Park/Fritid, Fordon, Verkstad/Förråd samt Tryckeri/Bud/Vaktmästeri. Från 2011 tillämpas en ny organisation, vilken framgår i figuren nedan. I den nya organisationen har Servicekontoret ca 345 anställda och omsättningen för 2011 beräknas preliminärt bli 420 till 435 miljoner kr.

text: Figur 1 - Servicekontorets organisation 2011

text: 9 Stödfunktioner för interna behov inom förvaltningen av ekonomi-, personal-, kvalitets- och miljöfrågor finns i avdelningarna.

text: 10 Konkurrensverkets utredning har fokuserat på Servicekontorets verksamhet inom den tidigare avdelningen Anläggning/Park/Fritid (anläggnings– avdelningen). Denna verksamhet ingår numera i avdelningarna för Entreprenad respektive Drift och Underhåll.

text: Avgränsning

text: 11 Servicekontoret driver en återvinningsanläggning för schaktmassor och asfalt, Ramnaslätt, i samarbete med Lastbilscentralen LBC i Borås AB (återvinningsanläggningen). Sveriges Byggindustrier, som är anmälare i ärendet, har bedömt att verksamheten på återvinningsanläggningen i dess nuvarande form inte påverkar konkurrensen negativt. Konkurrensverket har därför valt att inte närmare utreda om den externa försäljningen på anläggningen är förenlig med den kommunala kompetensen.

text: Offentlig säljverksamhet

text: Allmänt

text: 12 Enligt bestämmelsen i

text: 3 kap. 27 §

text: KL kan konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet förbjudas. En sådan verksamhet får dock inte förbjudas, om den är förenlig med lag.

text: 13 Bestämmelserna i

text: 3 kap. 27 §

text: KL tar sikte på säljverksamhet som omfattas av

text: 1 kap. 5 § första stycket

text: KL, dvs. utgör verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur. Verksamhet som består i myndighetsutövning omfattas inte av lagen. Med säljverksamhet avses försäljning av varor, tjänster och andra nyttigheter, liksom annan utbudsverksamhet såsom uthyrning.

text: Servicekontorets säljverksamhet

text: 14 Som konstaterats ovan har Konkurrensverket inriktat sin utredning på Servicekontorets säljverksamhet genom den tidigare anläggningsavdelningen (numera Entreprenad respektive Drift och Underhåll).

text: 15 Anläggningsavdelningens totala intäkter har under åren 2000 till 2010 ökat 4 5 från ca 139,3 miljoner kr till ca 201,6 miljoner kr. Externa kunders andel av anläggningsavdelningens totala intäkter har från år 2000 till år 2010 varierat mellan ca 10,7 och 20,1 miljoner kr, eller 7,0 och 12,8 procent.

text: 16 För åren 2009 och 2010 samt för perioden 2011-01-01 – 2011-11-25 har Konkurrensverket hämtat in ett mer detaljerat underlag avseende Servicekontorets försäljning. Enligt detta underlag utförde anläggnings-

text: avdelningen under 2009 arbeten åt externa aktörer till ett försäljningsvärde om ca 16,9 miljoner kr (8,9 procent av total omsättning). För 2010 uppgick motsvarande försäljningsvärde till ca 12,9 miljoner kr (6,4 procent av total omsättning). Intäkter från arbeten i närliggande kommuner ingår med ca 200 000 kr för 2009 och ca 700 000 kr för 2010. Intäkter från återvinningsanläggningen – 2,6 miljoner kr 2009 och 3,4 miljoner kr 2010 – har räknats bort från den externa försäljningen.

text: 17 Vid tiden för denna stämningsansökans upprättande är Servicekontorets årsredovisning för 2011 inte klar. För perioden 2011-01-01 – 2011-11-25 uppgick Servicekontorets totala intäkter för de delar av avdelningarna Entreprenad respektive Drift och Underhåll som motsvarar den tidigare anläggningsavdelningen till ca 158,3 miljoner kr. Av detta belopp utgör ca 15,2 miljoner kr intäkter från externa aktörer (9,6 procent av total omsättning). Intäkter från arbeten i närliggande kommuner ingår med ca 200 000 kr. Intäkter från återvinningsanläggningen, ca 3,2 miljoner kr, har räknats bort från det angivna beloppet.

text: 18 Servicekontorets arbeten åt externa aktörer består främst i olika mark- och anläggningsentreprenader. Som exempel kan nämnas vatten- och avloppsarbeten (spol/slam/TV-filmning VA samt övriga VA-ledningsarbeten), drift och underhåll av vägnätet och övriga ytor, markrenhållning (snöröjning, sopning, gräsklippning m.m.), beläggningsarbeten, markarbeten (anläggning och skötsel av dels gator och lokala vägar, P-platser, parker, grönytor och lekplatser, dels ledningar för t.ex. fjärrvärme och VA samt grundläggningar och schaktarbeten), samt mur-, platt- och stenarbeten. Kontraktsvärdet för vart och ett av dessa uppdrag överstiger endast undantagsvis 1 miljon kr. Sedan den 1 januari 2009 har inte något uppdrag haft ett kontraktsvärde över 5 miljoner kr. Den aktuella verksamheten utgör sådan säljverksamhet som omfattas av

text: 1 kap. 5 § första stycket

text: KL.

text: Relevant marknad

text: 19 Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL är det konkurrensen på den relevanta marknaden som bedöms. Vid avgränsningen av den relevanta marknaden ska dels produktmarknaden, dels den geografiska marknaden bestämmas. I den relevanta produktmarknaden ingår produkter som är inbördes utbytbara med hänsyn till egenskaper, pris, användning, konsumenters och andra användares uppfattning samt faktiska substitutionsmöjligheter m.m. Den relevanta geografiska marknaden är det område där de företag som utbjuder eller

text: efterfrågar produkter verkar, och i vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt homogena för att området ska kunna särskiljas från närliggande områden som har märkbart annorlunda konkurrensvillkor.

text: Relevant produktmarknad

text: 20 De tjänster Servicekontoret erbjuder externa aktörer utgörs till helt övervägande del av olika slags mark- och anläggningsentreprenader. Dessa kan definieras som arbeten som bedrivs i och under marknivå samt större betongkonstruktioner ovan mark.

text: 21 Mark- och anläggningsentreprenader kan delas in i olika underkategorier. I kategorin drift- och underhåll ingår bl.a. vinter- och barmarksunderhåll av vägar och gator m.m. (t.ex. snöröjning, sopning och skötsel av grönytor) samt skötsel och underhåll av VA-nätet (t.ex. rensning och lagning av ledningar). En annan underkategori är markarbeten som avser bl.a. nyanläggning av dels gator och lokala vägar, parker, grönytor och lekplatser, dels ledningar för t.ex. fjärrvärme och VA samt grundläggningar och schaktarbeten. En tredje underkategori är beläggningsarbeten med asfalt. De olika kategorierna överlappar varandra.

text: 22 Det finns ett stort antal privata företag som utför olika typer av mark- och anläggningsentreprenader. För det fall en typ av uppdrag eller projekt kräver särskild kompetens och utrustning är det vanligt att företag anlitar underentreprenörer eller externa konsulter, vilket innebär att många privata aktörer har möjlighet att erbjuda konsumenter ett brett produkt- och tjänsteutbud. Även om företagen har olika inriktning och olika resurser torde de således generellt sett snabbt och utan väsentliga tilläggskostnader eller risker kunna ställa om sin produktion. Det råder således en hög grad av utbytbarhet på utbudssidan.

text: 23 Mot denna bakgrund saknas skäl att i förevarande mål ytterligare dela upp mark- och anläggningsentreprenader i olika produktmarknader efter projekttyp. Den i målet relevanta produktmarknaden utgörs således av mark- och anläggningsentreprenader.

text: Relevant geografisk marknad

text: 24 Mark- och anläggningsentreprenader kännetecknas av att resurserna måste transporteras till det ställe där ett aktuellt arbete ska utföras. Transportmöjligheter och transportkostnader gör att företag med hemvist långt bort i allmänhet inte kan utöva något konkurrenstryck vid sådana arbeten. Marknaden för mark- och anläggningsentreprenader är således i allt väsentligt lokal eller regional. De stora, rikstäckande aktörerna är verksamma

text: på de flesta lokala och regionala marknader och möter där konkurrens från lokalt och regionalt verksamma små och medelstora aktörer.

text: 25 Servicekontoret erbjuder till helt övervägande del sina tjänster i Borås kommun. Det förekommer dock också att Servicekontoret – i konkurrens med privata aktörer – utför arbeten i närliggande kommuner. Även dessa ingår i den relevanta geografiska marknaden vilken således utgörs av Borås kommun och närliggande kommuner.

text: Sammanfattning relevant marknad

text: 26 Den i målet relevanta marknaden utgörs av marknaden för mark- och anläggningsentreprenader i Borås kommun och närliggande kommuner.

text: Konkurrensbegränsningen

text: Allmänt

text: 27 Hänvisningar nedan till Servicekontorets säljverksamhet avser den säljverksamhet som bedrivs på marknaden för mark- och anläggningsentreprenader.

text: 28 Bestämmelsen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i

text: 3 kap. 27 §

text: KL har tillkommit i syfte att komma tillrätta med konkurrenssnedvridningar som kan uppstå när offentliga aktörer bedriver säljverksamhet i konkurrens med privata aktörer. Offentliga aktörer verkar under andra förutsättningar än privata företag. Utgångspunkten vid konfliktlösningsregeln är att det offentliga inslaget i sig i allmänhet kan innebära marknadsstörningar.

text: 29 Enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL får en kommun förbjudas att bedriva en viss säljverksamhet om denna verksamhet snedvrider, eller är ägnad att snedvrida förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, alternativt hämmar, eller är ägnad att hämma, förekomsten av en sådan konkurrens. En säljverksamhet får dock inte förbjudas om den är förenlig med lag.

text: 30 Rekvisitet ”snedvrider, eller är ägnad att snedvrida”, tar närmast sikte på situationen att det inte råder konkurrens på så lika villkor som möjligt på grund av att den offentliga aktören verkar på marknaden under andra förutsättningar än de privata aktörerna.

text: 31 Rekvisitet ”hämmar, eller är ägnad att hämma” tar bl.a. sikte på de fall där privata alternativ faller bort eller privata aktörer över huvud taget inte träder in på marknaden till följd av den offentlige aktörens verksamhet. Det kan också vara så att privata företags tillväxt och utveckling i övrigt hejdas eller på annat sätt hålls tillbaka. Vidare kan den offentliga aktörens blotta närvaro på marknaden leda till att privata aktörer får upphöra med eller får svårt att expandera sin verksamhet eller att närvaron i sig utgör ett etableringshinder.

text: 32 Det som ska bedömas är om en offentlig aktörs beteende skadar drivkrafterna till konkurrens samt själva mekanismerna på marknadsplatsen. Prövningen bör ha sin utgångspunkt i beteendets långsiktiga verkningar på förutsättningarna för en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden och inte på vad som sker eller kan ske på kort sikt.

text: 33 I förevarande fall är det fråga om såväl snedvridande som hämmande effekter på konkurrensen. Vissa omständigheter som anges vara snedvridande kan även vara hämmande, och vice versa. Frågan om en viss omständighet ska hänföras till konkurrenssnedvridande eller konkurrenshämmande effekter har emellertid inte någon självständig betydelse för prövningen, eftersom en verksamhet kan förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL såväl till följd av snedvridande som hämmande effekter.

text: Marknaden

text: 34 Sveriges byggindustrier har bedömt att privata företags omsättning på ”anläggningsmarknaden i Borås” 2009 uppgick till totalt ca 165 miljoner kr. För 2010 har Sveriges byggindustrier bedömt att anläggningsmarknaden i hela Sjuhäradsregionen, i vilken Borås är den största kommunen, uppgick till totalt ca 200 miljoner kr varav 150 miljoner kr avseende offentliga anläggningar och 50 miljoner kr avseende privata anläggningar. Därutöver tillkommer stora projekt med ett kontraktsvärde överstigande 30 miljoner kr.

text: 35 Anläggningsavdelningens årsomsättning uppgick 2010 till ca 202 miljoner kr och 2009 till ca 190 miljoner kr. Omsättningen 2011-01-01 – 2011-11-25 för de delar av avdelningarna Entreprenad respektive Drift och Underhåll som motsvarar den tidigare anläggningsavdelningen uppgick till ca 158 miljoner kr. Intäkterna från försäljning till externa aktörer inom Borås

text: kommun uppgick 2009 till ca 16,9 miljoner kr, 2010 till ca 12,9 miljoner kr och 2011 (fram till 2011-11-25) till ca 15,2 miljoner kr.

text: 36 Servicekontoret är alltså en betydande aktör även på den konkurrensutsatta delen av marknaden för mark- och anläggningsentreprenader i Borås kommun.

text: Konkurrenssnedvridningar till följd av att Servicekontoret är en offentlig aktör 37 Servicekontoret har i egenskap av offentlig aktör vissa fördelar jämfört med privata aktörer, vilket leder till snedvridningar av konkurrensen. Servicekontoret kan t.ex. bedriva säljverksamhet utan några påtagliga risker för verksamhetens existens eftersom en förvaltning ytterst finansieras med skattemedel och inte kan försättas i konkurs.

text: 38 Huvuddelen av Servicekontorets omsättning härrör från den tidigare anläggningsavdelningen. Det är vidare framför allt inom anläggningsavdelningen som försäljningen till externa kunder (dvs. till andra än Borås kommun och de kommunala företagen) har förekommit. Servicekontorets säljverksamhet till externa kunder på marknaden för mark- och anläggningsentreprenader skiljer sig inte från den verksamhet som privata aktörer kan erbjuda. Det finns således privata alternativ till Servicekontorets säljverksamhet.

text: 39 Anläggningsavdelningens största kund är den kommunala förvaltningen Gatukontoret. 2010 uppgick Servicekontorets intäkter från Gatukontoret till omkring 122,2 miljoner kr vilket motsvarar ca 65,8 procent av den totala omsättningen. Enligt Borås kommun sker beställningar av Gatukontorets behov dels genom sedvanliga konkurrensutsatta, annonserade upphandlingar enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU), dels enligt vad kommunen kallar ”förhandlingsupphandlingar”. Förhandlingsupphandlingar bygger på prisuppgifter som Gatukontoret tidigare erhållit vid LOUupphandlingar av liknande projekt. Prisuppgifterna läggs sedan till grund för senare uppdrags kalkyler. Sådana uppdrag konkurrensutsätts alltså inte i egentlig mening, utan endast indirekt mot bakgrund av tidigare liknande uppdrag. Vid förhandlingsupphandlingar bjuds normalt endast Servicekontoret in för att delta som anbudsgivare. Förhandlingsupphandlingar är alltså inte upphandlingar enligt LOU utan snarare direktbeställningar av uppdrag från Servicekontoret.

text: 40 Enligt Borås kommun beställer Gatukontoret omkring 55 procent av sin investeringsvolym från Servicekontoret genom förhandlingsupphandling. Detta motsvarar för 2010 ca 67 miljoner kr vilket utgör mer än en tredjedel av Servicekontorets totala omsättning. Därutöver kan Servicekontoret erhålla liknande inte konkurrensutsatta beställningar från andra förvaltningar.

text: 41 Privata företag kan endast i vissa fall få uppdrag genom direktupphandling. Detta gäller om det sammanlagda värdet av Borås kommuns direktupphandlingar av en viss slags vara eller tjänst under ett räkenskapsår understiger direktupphandlingsgränsen (ca 287 000 kr år 2011) eller om vissa i LOU strikt avgränsade undantagssituationer föreligger, såsom att kommunen hamnat i tidsnöd och detta inte beror på kommunens egen bristande planering eller om det endast finns en viss leverantör på marknaden som har teknisk kapacitet att leverera det som upphandlas (15 kap. 3 § och 4 kap. 5-9 §§ LOU). Servicekontoret får däremot direktbeställningar från Borås kommun och de kommunala bolagen utan någon beloppsbegränsning och utan att det över huvud taget finns någon skyldighet för kommunen att följa LOU. Som konstaterats ovan har också Servicekontoret en mycket stor sådan icke konkurrensutsatt produktionsvolym. Detta medför skalfördelar för Servicekontoret vilket utgör en konkurrensfördel i förhållande till privata aktörer och är ägnat att snedvrida konkurrensen.

text: 42 Vidare förekommer det dels att Servicekontoret föreslår lämpliga uppdrag att förhandlingsupphandla, dels att Borås kommun tidigarelägger planerade projekt för att Servicekontoret ska få en jämnare arbetsbelastning. Servicekontoret kan således påverka efterfrågan på dess tjänster efter tillgänglig kapacitet. Även detta utgör en konkurrensfördel i förhållande till privata företag, eftersom Servicekontoret inte i lika hög grad måste dimensionera sin verksamhet efter vilka uppdrag som ska utföras samt säsongs- och konjunkturberoende fluktuationer. Att kunna hålla en jämn och hög sysselsättningsgrad är dessutom extra viktigt på marknaden för mark- och anläggningsentreprenader där personalen normalt utgör en stor kostnad.

text: 43 Kommuner får enligt

text: 8 kap. 3 c §

text: KomL inte ta ut högre avgifter för erbjudna tjänster och nyttigheter än som svarar mot kostnaden. Servicekontoret tillämpar självkostnadsprincipen för all sin verksamhet, dvs. även för säljverksamheten till externa aktörer vilken enligt Konkurrensverket inte är kompetensenlig. Privata mark- och anläggningsföretag agerar på en starkt

text: konjunkturberoende marknad och har generellt en högre riskexponering än Servicekontoret genom såväl en högre affärsrisk som finansiell risk. För privata företag måste därför vinstmarginalen ligga på omkring 2-4 procent över en konjunkturcykel för att kunna täcka dels skatt och kapitalkostnader, dels aktieägares avkastningskrav. Baserat på statistik från Statistiska centralbyrån låg den genomsnittliga vinstmarginalen för anläggningsentreprenörer under åren 2006-2009 ännu högre, mellan 3,9 och 6,0 procent. Att Servicekontoret tillämpar självkostnadsprincipen vid sin säljverksamhet till privata aktörer utgör därför en konkurrensfördel. Servicekontoret agerar således i egenskap av kommunal aktör utifrån mer fördelaktiga grundförutsättningar än privata aktörer på den relevanta marknaden, vilket snedvrider förutsättningarna för effektiv konkurrens.

text: Konkurrenshämmande effekter av Servicekontorets verksamhet

text: 44 Det förhållandet att Servicekontoret agerar på den privata marknaden leder dessutom till att privata aktörer utestängs och konkurrensen hämmas.

text: 45 Om det blir känt på marknaden att Servicekontoret deltar i en upphandling är det vanligt förekommande att företag inte anser det vara värt att lägga ner kostnader på att lämna in egna anbud, eftersom Servicekontoret konkurrerar på mer förmånliga villkor och kan erbjuda lägre priser. Att privata aktörer underlåter att lämna offerter på uppdrag där Servicekontoret är med och bjuder leder kortsiktigt till försämrad konkurrens om dessa uppdrag och minskad möjlighet för konkurrerande företag att utvecklas. Långsiktigt leder det till minskade etableringsincitament och försämrad konkurrensstruktur på marknaden.

text: 46 Det förekommer också att privata beställare anlitar Servicekontoret utan att låta privata företag vara med och konkurrera om uppdraget. Privata aktörer utestängs alltså i praktiken från att konkurrera om dessa uppdrag. Servicekontorets närvaro på marknaden riskerar därför att få till följd att privata aktörer inte inträder på marknaden eller får svårt att expandera sin verksamhet i den utsträckning som annars skulle vara möjlig.

text: Sammanfattning konkurrensbegränsning

text: 47 Servicekontoret bedriver sin verksamhet på andra och mer förmånliga villkor än privata aktörer. Servicekontorets säljverksamhet till externa aktörer på marknaden för mark- och anläggningsentreprenader i Borås kommun och närliggande kommuner leder därför till att konkurrensen snedvrids och hämmas eller i vart fall riskerar att snedvridas och hämmas. Det minskade

text: konkurrenstryck som då uppstår kan leda till en ineffektiv marknad, minskad samhällsekonomisk nytta samt ett mindre omfattande utbud, sämre kvalitet och högre priser för konsumenterna.

text: Förenlighet med lag

text: Allmänt om den kommunalrättsliga kompetensen

text: 48 En verksamhet får inte förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL om den är förenlig med lag, dvs. om verksamheten ligger inom den kommunala kompetensen. Den kommunala kompetensen anger kommuners behörighet att befatta sig med olika slags angelägenheter.

text: 49 Enligt den grundläggande bestämmelsen i

text: 2 kap. 1 §

text: KomL om kommuners kompetens, den s.k. allmänna kompetensen, får kommuner bedriva verksamhet som är av allmänt intresse och som har anknytning till dess område eller medlemmar (lokaliseringsprincipen).

text: 50 Enligt förbudet mot spekulativ näringsverksamhet i

text: 2 kap. 7 §

text: KomL får kommuner endast bedriva näringsverksamhet om den går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster åt medlemmarna i kommunen. En ytterligare förutsättning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KomL är att verksamheten drivs utan vinstsyfte. Båda kriterierna måste således vara uppfyllda och möjligheten till kommunala engagemang inom näringslivet är av ren undantagskaraktär.

text: 51 Förutom

text: kommunallagens

text: regler om kommunernas kompetens finns den s.k. specialreglerade kompetensen. Den består av olika specialförfattningar och lagen (

text: ) om vissa kommunala befogenheter vilka kan utöka kommunernas kompetens i förhållande till den allmänna kompetensen i KomL. Beträffande de delar av Servicekontorets verksamhet som Konkurrensverket nu har utrett saknas särreglering. Detta innebär att den kommunala kompetensfrågan i nu aktuellt fall ska bedömas utifrån de allmänna kompetensbestämmelserna.

text: Servicekontorets verksamhet på uppdrag av Borås kommun

text: 52 Konkurrensverket ifrågasätter inte att den verksamhet som Servicekontoret bedriver på uppdrag av Borås kommuns förvaltningar och bolag är förenlig med den kommunala kompetensen.

text: Servicekontorets säljverksamhet till privata aktörer

text: 53 Inledningsvis kan konstateras att kommuners möjligheter att agera på den öppna och konkurrensutsatta marknaden är ytterst begränsade. Sådan

text: sedvanlig kommunal affärsverksamhet som är tillåten enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KomL kan i och för sig utgöras av skilda engagemang. Tyngdpunkten måste dock ligga i att tillhandahålla kollektiva anläggningar eller anordningar. När en kommun inte endast tillhandahåller en anläggning eller en anordning rör det sig mestadels om tillhandahållande av en nyttighet i form av en tjänst. I allmänhet torde också själva tillhandahållandet av anläggningen eller anordningen i ett sådant fall vara överordnat tillhandahållandet av den aktuella tjänsten. I regel karaktäriseras också sedvanlig kommunal affärsverksamhet av att den aktuella kommunen intar något av en monopolställning på marknaden, främst beroende på att de aktuella verksamheterna kräver fortlöpande tillgång till kommunägd mark.

text: 54 Den del av näringslivet som benämns ”det egentliga näringslivet” har kommunerna i princip inte tillträde till. Åtgärder från kommunens sida inom ramen för det egentliga näringslivet är bara tillåtna om det handlar om allmänt näringslivsfrämjande åtgärder, se

text: 2 kap. 8 §

text: KomL. Det krävs tungt vägande skäl för att en kommunal verksamhet på det egentliga näringslivets område ska anses vara kompetensenlig.

text: 55 Servicekontorets säljverksamhet avser inte tillhandahållande av kollektiva anläggningar eller några tjänster i anslutning till sådana anläggningar. Därtill ska observeras att Servicekontoret knappast intar en monopolställning på de aktuella områdena, på så sätt att det exempelvis är nödvändigt att få tillgång till kommunal mark för att kunna tillhandahålla tjänsterna ifråga. Dessutom vidtas säljverksamheten på ett område som vanligtvis tillhör det privata näringslivet och det finns ett stort antal privata företag på den relevanta marknaden, varför verksamheten inte kan anses uppbäras av något allmänintresse. Servicekontorets säljverksamhet till privata aktörer bedrivs alltså i strid med

text: 2 kap. 7 §

text: KomL.

text: Servicekontorets verksamhet i andra kommuner

text: 56 Av lokaliseringsprincipen i

text: 2 kap. 1 §

text: KomL följer att en kommun som utgångspunkt endast får engagera sig i verksamhet som har anknytning till kommunen eller dess medlemmar. Lokaliseringsprincipen utesluter i och för sig inte att ett kommunalt engagemang utanför den egna kommunens gränser kan anses vara kompetensenligt ‒ men endast under förutsättning att engagemanget syftar till att tjäna den egna kommunen.

text: 57 Exempel på engagemang som kan anses tjäna den egna kommunen är att skapa bättre förutsättningar för det lokala näringslivet, t.ex. genom att bygga bättre kommunikationer till kommunen eller bygga ett hotell i kommunen som främst andra än kommunmedlemmar använder. Det är däremot inte tillräckligt att kommuninvånarna indirekt gagnas av att viss verksamhet utanför kommunens gränser syftar till ett mer effektivt utnyttjande av kommunens resurser.

text: 58 Borås kommuns intresse av att tillhandahålla mark- och anläggningsentreprenader åt privata aktörer för att åstadkomma ett mer effektivt resursutnyttjande är således inte ett tillräckligt skäl för att kraven enligt lokaliseringsprincipen ska vara uppfyllda. Inte heller Borås kommuns anförda intresse av att ta ansvar för utvecklingen i regionen genom att samverka med mindre kranskommuner utgör ett godtagbart skäl. Vidare saknas speciallagstiftning som gör att avsteg från lokaliseringsprincipen kan tillåtas. Servicekontorets säljverksamhet utanför Borås kommun strider alltså mot både

text: 2 kap. 7 §

text: KomL och lokaliseringsprincipen.

text: Undantag från kompetensbestämmelserna

text: 59 En verksamhet som inte faller inom den kommunala kompetensen kan i vissa undantagsfall enligt praxis ändå anses kompetensenlig. Sådana undantag ska tolkas restriktivt. Borås kommun har i förevarande ärende anfört omständigheter som kan hänföras till undantaget beträffande tillfällig överskottskapacitet. Enligt kommunen uppstår överskottskapacitet framför allt när Servicekontoret förlorar en konkurrensutsatt kommunal upphandling. Servicekontoret försöker då i första hand använda överskottskapaciteten internt, men anser sig ibland tvunget att avsätta den överskjutande kapaciteten till externa aktörer för att utnyttja resurserna på ett effektivt sätt.

text: 60 För att en kommunal aktör ska få konkurrera med privata aktörer med hänvisning till praxis om försäljning av tillfällig överskottskapacitet krävs att följande förutsättningar är för handen. Överskottskapaciteten måste vara tillfällig, oavsiktlig och oförutsedd, försäljningen ska göras i syfte att undvika onödig kapitalförstöring och försäljningen får endast ske i mycket begränsad omfattning under en övergångsperiod. Därutöver får försäljningen endast avse en liten andel av verksamhetens totala volym. Permanenta överskott accepteras alltså inte och det är således aldrig tillåtet för kommuner att i generell omfattning sälja icke kompetensenliga tjänster.

text: 61 Servicekontorets försäljning av överskottskapacitet genom den tidigare anläggningsavdelningen har pågått under mer än tio år. Som konstaterats

text: ovan har intäkterna från externa kunder sedan 2000 uppgått till mellan omkring 10 till 20 miljoner kr årligen vilket utgör mellan 7,0 och 12,8 procent av anläggningsavdelningens totala omsättning. Efter det att intäkter från återvinningsanläggningen räknats bort är motsvarande siffror för 2009 ca 16,9 miljoner kr respektive 8,9 procent, för 2010 ca 12,9 miljoner kr respektive 6,4 procent och för perioden 2011-01-01 – 2011-11-25 ca 15,2 miljoner kr respektive 9,6 procent. Säljverksamheten till externa aktörer avser alltså inte avsättning av oförutsedd tillfällig överskottskapacitet i mycket begränsad omfattning som används för att undvika kapitalförstöring under en övergångsperiod, utan tvärtom om en permanent överdimensionerad verksamhet.

text: 62 Servicekontoret bedriver vidare viss marknadsföring avseende bl.a. olika erbjudanden om tekniska tjänster till fastighetsägare. Att Servicekontoret aktivt bedriver marknadsföring mot externa aktörer talar också mot att säljverksamheten avser avsättning av tillfällig överskottskapacitet.

text: 63 Borås kommun har dessutom i förevarande fall främst försökt rättfärdiga sin försäljning av överskottskapacitet med sysselsättningsutjämnande argument. Sådana skäl kan enligt praxis inte leda till att en icke kompetensenlig verksamhet tillåts.

text: 64 När det gäller den del av Servicekontorets säljverksamhet som bedrivs utanför Borås kommun så strider den också mot lokaliseringsprincipen i

text: 2 kap. 1 §

text: KomL. Den verksamheten kan därför även av detta skäl inte anses kompetensenlig med hänvisning till praxis rörande tillfällig överskottskapacitet.

text: 65 Därutöver har Borås kommun hävdat att det är nödvändigt för Servicekontoret att behålla en viss överkapacitet för att kunna ha tillräcklig beredskap dels för t.ex. VA-problem, snöröjning, gaturenhållning, trafikproblem och fastighetsberedskap, dels för olyckor och andra extraordinära händelser som t.ex. stormar, översvämningar och bränder. Enligt Borås kommun följer också av lagen (

text: ) om allmänna vattentjänster och lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning att kommunen måste ha särskild beredskap på berörda områden.

text: 66 Konkurrensverket har förståelse för att Borås kommun vill ha viss beredskap enligt vad som anförts ovan. Det bör dock särskilt noteras att i de fall Servicekontoret inte vinner en av Borås kommuns konkurrensutsatta upphandlingar så har Borås kommun möjlighet att utan föregående upphandling tilldela Servicekontoret ett annat uppdrag. Borås kommun kan dessutom välja att tidigarelägga ett planerat projekt. Borås kommun har vidare anfört att Servicekontoret vid tillfälligt låg beläggning lämnar förslag till t.ex. Gatukontoret (nuvarande Tekniska förvaltningen) på något lämpligt uppdrag att förhandlingsupphandla för att få en jämnare arbetsbeläggning. På detta sätt kan Servicekontoret hålla sig med tillräcklig kapacitet för t.ex. beredskap, utan att på samma sätt som vid extern försäljning påverka konkurrensen på marknaden.

text: 67 En annan möjlig väg att lösa behovet av beredskap är att teckna avtal med privata aktörer. Borås kommun har också i viss omfattning tecknat sådana beredskapsavtal. Borås kommuns behov av beredskap medför således inte att Servicekontorets säljverksamhet till externa aktörer kan anses kompetensenlig.

text: 68 I sammanhanget är vidare av intresse hur andra kommuner som tillämpar beställar-/utförarmodellen agerar. Konkurrensverket har genom organisationen Sveriges Kommuner och Landsting fått information om åtta andra sådana kommuner. Vid Konkurrensverkets kontakter med dessa kommuner har framkommit att tre (Linköping, Danderyd och Österåker) inte har några egna utförarenheter som utför mark- och anläggningsentreprenader och följaktligen inte bedriver någon säljverksamhet till externa aktörer på området.

text: 69 Tre kommuner (Västerås, Östersund och Malmö) har uppgett att deras utförarenheter i någon utsträckning bedriver säljverksamhet avseende markoch anläggningsentreprenader till externa aktörer. Sådan verksamhet tycks dock förekomma i väsentligt mindre utsträckning än i Borås. Västerås och Östersund kommuner utför bl.a. viss snöröjning och gaturenhållning. Malmö kommun utför vissa anläggningsarbeten i gatumiljö eller angränsande kommunal mark.

text: 70 Uppsala och Värmdö kommuners utförarenheter utför över huvud taget inte något arbete åt externa aktörer. Orsaken till detta är att sådana arbeten inte anses vara förenliga med KomL.

text: 71 Sammantaget framgår alltså att det är möjligt att bedriva kommunal verksamhet enligt beställar-/utförarmodellen utan att, som Borås kommun, agera på ett sätt som snedvrider eller hämmar konkurrensen.

text: 72 Borås kommun har slutligen invänt att visst samarbete med närliggande mindre kommuner är nödvändigt för att upprätthålla kompetens och service i dessa. Detta argument kan dock inte medföra att kraven enligt 2 kap. 1 och 7 §§ KomL anses uppfyllda och att säljverksamheten till andra kommuner ska tillåtas. Härvid kan särskilt noteras att det i ärendet framkommit att Servicekontoret under senare år har deltagit i upphandlingar anordnade av närliggande kommuner. Konkurrensverket har fått kännedom om upphandlingar i andra kommuner där mellan fyra och tolv anbudsgivare har deltagit. Detta visar att Servicekontoret inte erbjudit någon unik kompetens utan att det finns privata alternativ till Servicekontorets verksamhet även i närliggande kommuner.

text: 73 I den utsträckning kommunal samverkan t.ex. sker inom ett kommunalförbund, en gemensam nämnd eller ett kommunalt bolag samt är förenlig med lag så omfattas den däremot inte av det yrkade förbudet.

text: Sammanfattning förenlighet med lag

text: 74 Den säljverksamhet som Servicekontoret bedriver och som består i tillhandahållande av mark- och anläggningsentreprenader till externa aktörer är inte kompetensenlig enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KomL och således inte förenlig med lag. När det gäller den del av säljverksamheten som bedrivs utanför Borås kommun så strider den dessutom mot lokaliseringsprincipen i

text: 2 kap. 1 §

text: KomL.

text: Förbudsyrkandets utformning

text: Säljverksamhet som lämpligen bör undantas från det yrkade förbudet 75 Vid en samlad bedömning har Konkurrensverket funnit att viss säljverksamhet som i och för sig inte kan anses vara kompetensenlig ändå lämpligen bör undantas från det yrkade förbudet. Konkurrensverket vill dock understryka att dessa inskränkningar i förbudsyrkandet är avsedda att täcka rena undantagssituationer och därför ska tolkas restriktivt. Konkurrensverket förutsätter vidare att undantagen avser verksamhet av så begränsad omfattning att eventuella intäkter utgör en helt försumbar del av Servicekontorets totala intäkter från försäljning till externa aktörer.

text: 76 När det gäller VA-arbeten har Konkurrensverket inte några synpunkter på att Borås kommun utför arbeten på den privata delen av VA-nätet i den mån kommunen är skyldig att göra det enligt lagen om allmänna vattentjänster. Beträffande andra VA-arbeten kan det vara oklart exakt var i VA-nätet en skada har skett. Om skadan är akut och Servicekontoret vid felsökning på plats upptäcker att t.ex. ett rörbrott skett på en del av en ledning som inte tillhör kommunen utan en privat fastighetsägare är det rimligt att felet får åtgärdas för att minimera driftstoppet och undvika materiella skador. Från

text: det yrkade förbudet bör därför sådana akuta VA-arbeten inom Borås kommun undantas.

text: 77 Det kan vidare förekomma att Servicekontoret i samband med snöröjning eller gaturenhållning av kommunal mark åker över mark som är privat. I stället för att då i praktiken tvingas lyfta plogen/borsten eller motsvarande så bör Servicekontoret tillåtas att i begränsad omfattning utföra sådant arbete även på privata fastighetsägares mark. Detta gäller endast i de fall då snöröjningen eller gaturenhållningen utförs i direkt anslutning till motsvarande arbete på kommunal mark. Även viss snöröjning och gaturenhållning av privat mark inom Borås kommun bör således undantas från förbudet.

text: Väsentligen överensstämmande verksamhet

text: 78 Enligt

text: 3 kap. 29 §

text: KL får ett förbud även omfatta ett förfarande eller en verksamhet som väsentligen överensstämmer med det förfarande eller den verksamhet som förbjuds. Syftet med bestämmelsen är att främja effektivitet eftersom ett förbud annars skulle kunna bli verkningslöst genom att den som omfattas av förbudet företar en i sak ganska betydelselös modifiering av det förbjudna beteendet (i detta fall försäljning av mark- och anläggningsentreprenader till externa aktörer). Det yrkade förbudet bör därför omfatta även väsentligen överensstämmande verksamhet.

text: Konkurrensverkets sammantagna bedömning och vitet

text: Sammantagen bedömning

text: 79 Servicekontoret bedriver säljverksamhet som snedvrider, eller är ägnad att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden för mark- och anläggningsentreprenader i Borås kommun och närliggande kommuner samt hämmar, eller är ägnad att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Verksamheten bedrivs i strid med

text: 2 kap. 7 §

text: KomL och är alltså inte förenlig med lag. Den del av säljverksamheten som bedrivs utanför Borås kommun strider dessutom mot lokaliseringsprincipen i

text: 2 kap. 1 §

text: KomL.

text: 80 Borås kommun ska därför i enlighet med

text: 3 kap. 27 §

text: KL förbjudas att bedriva säljverksamhet som består i tillhandahållande av mark- och anläggningsentreprenadertill andra än Borås kommun eller juridiska personer som Borås kommun direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande över genom ägarskap, finansiell medverkan, gällande regler eller på annat sätt. För att inte riskera att förbudet blir verkningslöst bör även väsentligen överensstämmande verksamhet omfattas. Från det yrkade förbudet bör undantas dels akuta VA-arbeten, dels snöröjning och gaturenhållning i begränsad

text: omfattning om arbetet utförs i direkt anslutning till motsvarande arbete på kommunal mark. Vidare omfattar förbudet inte Servicekontorets verksamhet vid återvinningsanläggningen för schaktmassor och asfalt, Ramnaslätt, som drivs i samarbete med Lastbilscentralen LBC i Borås (se p. 11 ovan).

text: 81 Exempel på säljverksamhet som omfattas av förbudet är icke akuta VAarbeten (spol/slam/TV-filmning VA samt övriga VA-ledningsarbeten), drift och underhåll av vägnätet och övriga ytor samt markrenhållning (snöröjning, sopning, gräsklippning m.m.) med i p. 77 angivet undantag, beläggningsarbeten, markarbeten (anläggning och skötsel av dels gator och lokala vägar, P-platser, parker, grönytor och lekplatser, dels ledningar för t.ex. fjärrvärme och VA samt grundläggningar och schaktarbeten), samt mur-, platt- och stenarbeten m.m.

text: 82 Förbudet bör i enlighet med

text: 3 kap. 27 § fjärde stycket

text: KL börja gälla omedelbart.

text: Vitet

text: 83 Förbudet enligt yrkandet bör förenas med vite.

text: 84 Enligt

text: 3 § lagen (1985:206)

text: om viten ska vite fastställas till ett belopp som med hänsyn till vad som är känt om adressatens ekonomiska förhållanden och till omständigheterna i övrigt kan antas förmå denne att följa det föreläggande som är förenat med vitet.

text: 85 Av förarbetena till ovan nämnda bestämmelse framgår att vitet bör bestämmas så högt att det inte blir ekonomiskt fördelaktigt för adressaten att underlåta att iaktta det.

text: 86 Servicekontorets omsättning för de delar av avdelningarna Entreprenad respektive Drift och Underhåll som motsvarar den tidigare anläggningsavdelningen uppgick för perioden 2011-01-01 – 2011-11-25 till ca 158,3 miljoner kr. Av detta belopp utgör ca 15,2 miljoner kr intäkter från försäljning till externa kunder. Intäkterna från försäljning till externa aktörer har vidare ökat jämfört med 2010 och det är angeläget att Servicekontorets konkurrensbegränsande säljverksamhet upphör.

text: 87 Mot denna bakgrund bedömer Konkurrensverket att ett vitesbelopp om tre miljoner kr är skäligt och bör förmå Borås kommun att efterfölja förbudet.

text: Bevisuppgift

text: 88 Preliminär bevisuppgift, se bilaga 1.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Göteborgs Gatu AB - förfrågan angående inköp av elbilar

text: Förfrågan angående inköp av elbilar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av Göteborgs Gatu AB:s (Gatubolaget) agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har i december 2012 fått uppgift om att Gatubolagets inköp av elbilar kan ha gjorts i strid med LOU.

text: Konkurrensverket har därefter inhämtat yttrande jämte underliggande handlingar från Gatubolaget avseende aktuellt inköp.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Konkurrensverket finner mot bakgrund av ovanstående inte skäl att utreda detta ärende vidare.

text: Detta beslut har fattats av biträdande avdelningschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Carin Carlsson.


motpart: Sunne kommun

title: Tillsyn gällande Sunne kommuns inköp av verksamhetssystem

text: Sunne kommuns upphandling av verksamhetssystem; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte fortsätta utredningen om Sunne kommuns anskaffning av verksamhetssystem genomförts i enlighet med LOU. Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket mottog genom ett tips uppgifter om att Sunne kommun upphandlat avtal relaterade till verksamhetssystemet Procapita/Lifecare utan att ha konkurrensutsatt upphandlingen.

text: 2. Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Sunne kommun i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med LOU.

text: 3. Konkurrensverket utreder ett urval av de indikationer på överträdelser som anmäls till Konkurrensverket. Beslut om vilka indikationer som ska prioriteras för fortsatt utredning fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy.

text: Skäl för beslutet

text: 4. Det huvudsakliga skälet till att ärendet prioriterades var att ärendet förväntades få en allmänpreventiv verkan och att det fanns möjlighet att ge vägledning i fråga om förhandlat förfarande utan föregående annonsering enligt

text: 6 kap. 14 § 3

text: LOU. Utifrån det som framkommit under utredningen anser Konkurrensverket att ärendet inte kommer ha en sådan

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Pendar Solimani. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift. Therése Westermark Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.