arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Berga Lågprismarknad

title: Underprissättning livsmedelshandeln

text: Er skrivelse angående ICA:s korssubventionering av icke-lönsamma butiker

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 6 mars 2002 hemställt att verket prövar huruvida ICA överträder

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, genom att använda överskott från delar av sin verksamhet för underprissättning i syfte att slå ut konkurrenter på lokala marknader.

text: Konkurrensverket tar tacksamt emot all information om företeelser som kan strida mot KL eller i övrigt är relevanta för verkets uppgifter. Konkurrensverket har dock i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. För att Konkurrensverket skall utreda enskilda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är ägnade att på ett påtagligt sätt hindra effektiv konkurrens i fråga om produktion av och handel med varor, tjänster och andra nyttigheter.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Härutöver vill verket informera om att regeringen givit Konkurrensverket i uppdrag att undersöka konkurrensförhållandena inom livsmedelsbranschen. Utredningen skall bl.a. undersöka förutsättningarna för små leverantörer och etablering av nya företag på marknaden. Det Ni framfört kan komma att beaktas i verkets undersökning.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

type: avgorande


motpart: Värmdö Floristen AB

publisher: Konkurrensverket

title: Påstått missbruk - blomsterförsäljning

org: kkv

text: Påstått missbruk av dominerande ställning - blomsterförsäljning

type: stycke

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Ärendet

type: rubrik

text: Ni anger att ICA Kvantum i Värmdö Köpcentrum gjort sig skyldigt till missbruk av dominerande ställning alternativt uppenbart otillbörligt konkurrensbeteende genom att sälja blommor och krukväxter till priser långt under era priser på samma och liknande varor.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakkunniga Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Kristian Pedersen.

text: Ann-Sofie Eriksson Kristian Pedersen


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Sundsvalls kommun medarbetarenkät

text: Sundsvalls kommun - medarbetarenkät

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om ert inköp av medarbetarenkät. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredraganden har varit föredragande jurist Erik Grundén.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


motpart: Älvstranden Utveckling AB

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Tillsyn enligt LOU gällande Älvstranden Utveckling AB avseende upphandling av konsulttjänster

text: Älvstranden Utveckling AB – anskaffning av konsulttjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om er anskaffning av konsulttjänster. Därför skriver vi av ärendet.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunnig jurist Linnea Eriksson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Konkurrensverkets prioriteringar


arendetyp: 3.0.1 Bedriva tillsyn enligt LOH

title: Eventuell överträdelse av lagen om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter – kortare annulleringstid av en order än 30 dagar

text: Saken

text: Eventuell överträdelse av

text: 5 § första stycket 2 lagen (2021:579)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter, LOH.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare. Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket inledde mot den bakgrunden en granskning om kommunen hade överträtt förbudet mot sena avbeställningar i ovannämnda avtal.

text: avbeställningar enligt avtalen med kortare varsel än 30 dagar efter den 1 november 2021.

text: Av materialet framgick att det fanns avbeställningstider i avtalet för Grossist livsmedel och avtalen för potatis som möjliggjorde kortare avbeställningstider än vad som är tillåtet enligt 5 § första stycket 2 LOH.

text: Kommunen uppgav i sitt föreläggandesvar att avtalstexten i avtalen för potatis utformats så att ingen part ska drabbas ekonomiskt. Det framgick även att vad gäller avtalet för Grossist livsmedel togs avtalstexten fram i början av 2020, det vill säga innan kommunen visste att lagen skulle komma till. Därtill anförde kommunen att deras grossist, när kommunen kontaktat grossisten med anledning av LOH:s ikraftträdande, svarade att avtalet inte påverkades av LOH.

text: Av kommunens svar framgick vidare att kommunen inte gjort några sena avbeställningar i avtalen för potatis eller för renkött. Avseende avtalet för Grossist livsmedel uppgav kommunen att de rent generellt inte avbokar lagda beställningar, men att det möjligen skulle kunna ske vid en köksbrand eller vid magsjukeutbrott bland elever. Eventuell avbokning som gjorts har skett i överenskommelse med grossisten.

text: Kommunen lämnade i slutet av maj och i juni 2022 kompletterande och förtydligande information dels vid ett möte med Konkurrensverket, dels skriftligen. Kommunen uppgav här bland annat att eventuella avbeställningar som skett enligt avtalet för Grossist livsmedel har skett på grossistens initiativ och oftast endast gällande delar av leveranser samt att kommunen avsåg att se över avbeställningsvillkoren i avtalen för potatis respektive Grossist livsmedel och att de, för att tillse efterlevnad av LOH, efter dialog med sina leverantörer har tagit bort avbeställningsvillkoren från respektive avtal.

text: Skäl för beslutet

text: Enligt 5 § första stycket 2 LOH är det förbjudet för en köpare att annullera en order med kortare varsel än 30 dagar, om inte något annat följer av föreskrifter som meddelats med stöd av 10 §. Med annullering avses samma sak som avbeställning. LOH trädde i kraft den 1 november 2021 och tillämpas utan övergångsbestämmelser.

text: Med anledning av att kommunen ändrat avbeställningstiden i gällande avtal så att avbeställningstiden är förenlig med LOH och mot bakgrund av att det i utredningen inte heller framkommit att kommunen gjort några avbeställningar i strid med LOH finner Konkurrensverket att det inte är nödvändigt att fortsätta utredningen. Ärendet ska därför avslutas.

text: Beslutet att inte utreda saken ytterligare kan inte överklagas

text: Konkurrensverkets beslut kan inte överklagas. Detta följer av 4 § jämte

text: 8 § förordningen (2021:583)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Martin Bäckström. Föredragande har varit sakkunniga juristen Mahshid Sepahvand

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Desab AB

title: Oskäliga priser - katalogtexter Rosa och Gula sidorna

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - oskäliga priser på katalogtexter m.m.

text: Ni har i skrivelse till Konkurrensverket, och som kom in till verket den 15 mars 2001, påpekat att Eniro Sverige AB tillämpar oskäliga eller mycket höga priser beträffande katalogtexter och annonser i Rosa och Gula sidorna samt på websidan gula sidorna.se.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Det är av största intresse för verket att få information om förhållanden som rör konkurrens- och prissättningsförhållanden på olika marknader. Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. För att verket skall utreda ett klagomål och pröva det aktuella agerandet med stöd av KL förutsätts normalt att agerandet påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den berörda varu- eller tjänstemarknaden. I Konkurrensverkets uppgifter ingår normalt inte att bedöma om ett pris är skäligt eller ej och i det aktuella fallet gäller också att företagen själva bestämmer berörda priser.

text: Enligt

text: 19 §

text: KL finns ett flertal förfaranden som kan vara missbruk av en dominerande ställning och som är förbjudna enligt lagen. Ett sådant missbruk kan vara att ett dominerande företag påtvingar en kund oskäliga inköps- eller försäljningspriser, s.k. överprissättning. En prövning enligt KL i sådant fall får bl.a. anses omfatta en analys som visar om priset står i rimlig relation till den berörda tjänstens ekonomiska värde. [1] En annan fråga som aktualiseras är fastställande av relevanta marknader. Den senare delen omfattar bl.a. en analys över graden av aktuella tjänsters utbytbarhet i ett kund- eller konsumentperspektiv.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Konkurrensverket vill påminna om att när verket i ett visst fall beslutar att inte meddela något åläggande enligt

text: 23 §

text: KL uppkommer en subsidiär talerätt. Den innebär att de berörda företagen får väcka talan vid Marknadsdomstolen och begära att domstolen meddelar ett åläggande.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

text: [1] Frågor som rör oskäliga affärsvillkor, konkurrensreglerna och beslut av EG-domstolen utvecklas i

text: Konkurrenslagen

text: - en kommentar (Carlsson m.fl.; s. 246 f.).


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Avtal gällande Google Apps for education

text: Avtal gällande Google Apps for Education

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet och kommer inte att utreda Bengtsfors kommuns anskaffning av Googles molntjänst Google Apps for Education ytterligare.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har tillskrivit elva kommuner i syfte att klarlägga om kommunernas anskaffning av molntjänsten Google Apps for Education föranlett köp av konsulttjänster till belopp som är annonseringspliktiga enligt lag (

text: ) om offentlig upphandling (LOU).

text: Google Apps for Education är gratis för användande i undervisningsverksamhet, men att anskaffa och implementera molntjänsten i en offentlig verksamhet kan ändå vara förenligt med mer eller mindre höga kostnader. I anknytning till anskaffning av molntjänster uppstår ofta behov av konsulttjänster inom områden som exempelvis projektledning, migrering, konfiguration, integrering, test, systemadministration, utbildning, support och avveckling. Tjänsterna utförs ofta av andra företag än Google. Vissa av tjänsterna kan vara så beskaffade att kostnaderna är periodiskt återkommande under hela molntjänstens nyttjandetid.

text: Om kostnaderna för sådana tjänster överstiger direktupphandlingsgränsen, krävs att avtalen konkurrensutsätts genom ett annonserat upphandlingsförfarande enligt LOU.

text: Kommunerna har i skrivelser till Konkurrensverket anfört följande.

text: Göteborgs stad och Partille kommun har avropat tjänster från egna ramavtal.

text: Färgelanda kommun, Laholms kommun och Orust kommun har var för sig utfört implementeringsarbetet i egen regi, varför inga avtal avseende konsulttjänster har ingåtts av kommunerna.

text: Bengtsfors kommun, Lidköpings kommun, Sollentuna kommun, Sotenäs kommun och Umeå kommun har var för sig köpt tjänster till ett värde som understiger direktupphandlingsgränsen.

text: Malmö stad har under perioden augusti-december 2013 anlitat konsultstöd för implementeringen av Google Apps. Avtalet, som enligt Konkurrensverkets bedömning ingicks i juni 2013, hade ett värde om 458 000 kronor. Avtalsingåendet föregicks dock inte av annonsering enligt bestämmelserna i LOU. Såsom Malmö stads svarsskrivelse får förstås, medger kommunen att avtalet utgör en otillåten direktupphandling.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Tio av de elva kommunerna har anskaffat Google Apps på sätt som mot bakgrund av inhämtade uppgifter bedöms vara tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen. Konkurrensverket skriver därmed av ärendet beträffande Bengtsfors kommun, Färgelanda kommun, Göteborgs stad, Laholms kommun, Lidköpings kommun, Orust kommun, Partille kommun, Sollentuna kommun, Sotenäs kommun och Umeå kommun.

text: När det gäller Malmö stads avtal saknar Konkurrensverket möjlighet att ansöka om upphandlingsskadeavgift eftersom preskription enligt

text: 17 kap. 7 § andra stycket

text: LOU har inträtt. Konkurrensverket bedömer vidare att Malmö stads agerande inte är av sådan art att ett tillsynsbeslut skulle få en sådan vägledande betydelse att det av den anledningen motiverar ytterligare utredningsinsatser. Konkurrensverket skriver därför av ärendet även i den delen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit sakkunnige Björn Larsson.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Dalatrafik AB – Biljettkontroller

text: Dalatrafik AB – Biljettkontroller

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi påbörjade ärendet efter att ha tagit del av uppgifter i massmedia om att ni ingått avtal om utförande av utökade kontroller av färdbevis. Enligt uppgifterna skulle avtalet ha ingåtts utan att först ha annonserats enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Ni har i utredningen bekräftat att ni har ingått avtal om utökade kontroller av färdbevis utan annonsering men att avtalet därefter sagts upp i förtid.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om ert avtal om utökade kontroller av färdbevis. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att eventuella brister i ert agerande inte väger upp den utredningsinsats som behöver genomföras för att fastställa om agerandet är en överträdelse av upphandlingslagstiftningen. Bedömningen grundar sig även i att ärendet inte heller kan antas ha en sådan allmänpreventiv effekt som vi initialt bedömde att det skulle kunna få.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen. -08 -049 10 2, .2 v2 08-7001600 , 4 40 08-245543 KKV1

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om den upphandlande myndigheten eller enheten också uppmärksammats i vår omvärldsanalys för den planerade tillsynen. Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: Missbruk av dominerande ställning

motpart: E.ON Energiinfrastruktur AB, Solör Bioenergi Fjärrvärme AB

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Energi, miljö och avfall

title: E.ON Energiinfrastruktur AB och Solör Bioenergi Fjärrvärme AB

sammanfattning: Här kan du ta del av ärendena dnr 294/2023 och 642/2023, leverans av fjärrvärme.

text: Vad ärendena rör

text: Missbruk av dominerande ställning.

text: Varför ärendena prioriterats

text: Fråga om eventuellt exploaterande missbruk av dominerande ställning genom överprissättning av leverans av fjärrvärme.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2024-05-03 (Dnr 294/2023 och 642/2023)

text: Konkurrensverket har utrett en misstanke om Eons eller Solörs fjärrvärmepriser kan anses utgöra ett missbruk av dominerande ställning i form av överprissättning.

text: Konkurrensverkets utredning visar att vare sig Solörs eller Eons priser och vinstmarginaler är väsentligt högre än jämförbara fjärrvärmenät. Samtidigt kan Solör, Eon och jämförbara fjärrvärmenäten betraktas som naturliga monopol där fjärrvärmebolagen har betydlig marknadsmakt. Konkurrensverket har i sin tillsyn observerat att fjärrvärmeföretagen möter svag konkurrens vilket riskerar att leda till höga priser. Det går därför inte att utesluta att fjärrmarknaden i stort kan kännetecknas av oskäliga priser. Konkurrensverkets sammantagna bedömning är att det inte är lämpligt att fortsätta utreda om särskilt Eon eller Solör har agerat i strid med förbudet mot missbruk av dominerande ställning.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut, dnr 294/2023

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut, dnr 642/2023

text: Skrivelse till regeringen

text: Regeringen bör utreda behovet av reglering på fjärrvärmemarknaden för att skydda kunderna från höga fjärrvärmepriser.

text: Fjärrvärmemarknaden brukar beskrivas som ett naturligt monopol där fjärrvärmebolagen innehar betydande marknadsmakt. Konkurrensverket har i sin tillsyn observerat att fjärrvärmeföretag möter ett svagt konkurrenstryck, vilket riskerar att leda till höga priser. Kundkollektivet har generellt en utsatt position i förhållande till fjärrvärmenätens marknadsmakt. Marknadsförhållandena är sådana att det framstår som motiverat att stärka kundkollektivet i förhållande till fjärrvärmenäten på olika sätt, utöver tillsyn enligt

text: konkurrenslagens

text: förbudsreglering.

text: I syfte att skydda kundkollektivet från höga priser på fjärrvärmemarknaden rekommenderar Konkurrensverket att regeringen låter utreda behovet av reglering.

text: Ta del av Konkurrensverkets skrivelse till regeringen, dnr 342/2024

text: Misstänkt missbruk av dominerande ställning – fjärrvärme

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utredningen avseende Solör Bioenergi Fjärrvärme AB, 556936-0737, i ärende med dnr 294/2023 rörande en misstänkt överträdelse av förbudet i

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket har, efter ett klagomål från Mönsterås Bostäder AB, Mönsterås kommun, Mönsterås Utvecklings AB och Vattenpalatset i Mönsterås AB (gemensamt ”klagandena”) som togs emot den 25 april 2023, utrett om Solör Bioenergi Fjärrvärme AB (”Solör”) har överträtt

text: 2 kap. 7 §

text: KL genom sin prissättning gentemot kunder i området Mönsterås kommun (fjärrvärmenätet Mönsterås/Blomstermåla och fjärrvärmenätet Fliseryd).

text: 2. Av klagomålet framgår att Solör den 1 januari 2023 höjde priset på fjärrvärme för företagskunder med 12,5 procent för den fasta abonnemangskostnaden och med 19 procent för den rörliga prissättningen i fjärrvärmenäten Mönsterås/Blomstermåla och Fliseryd. Fjärrvärmepriset

text: i Mönsterås var bland de högsta jämfört med samtliga fjärrvärmepriser för 2023 i den så kallade Nils Holgersson-rapporten.

text: Konkurrensverkets utredning i ärendet

text: Fokus för utredningen

text: 3. Utredningen har avsett Solörs prissättning av fjärrvärme i fjärrvärmenäten Mönsterås/Blomstermåla och Fliseryd. Mot bakgrund av den prishöjning som Solör genomförde 2023 har fokus i första hand varit att undersöka om Solörs prissättning i sig, eller i jämförelse med andra fjärrvärmeföretag, från och med 2023 kan anses utgöra ett missbruk av dominerande ställning i form av överprissättning. Den aktuella utredningen har inte inriktats på Solörs fjärrvärmeverksamhet i andra områden i Sverige än Mönsterås/Blomstermåla och Fliseryd.

text: Utredningsåtgärder

text: 4. Konkurrensverket har inom ramen för utredningen inhämtat information genom ålägganden och möten med part och klagandena. Denna information har använts för att analysera marknaden och eventuella effekter av Solörs agerande på marknaden. Konkurrensverket har även varit i kontakt med Energimarknadsinspektionen angående legala aspekter i ärendet.

text: 5. Konkurrensverket har samlat in och analyserat ett omfattande dataunderlag bestående av uppgifter om priser, prissättningsprinciper, intäkter och kostnader från Solörs fjärrvärmenät i de aktuella områdena och 24 andra utvalda fjärrvärmenät som drivs av bl. a. Solör och andra aktörer. Data har inhämtats för perioden 2018 till 2024. Data för helåret 2023 har uppskattats med hjälp av uppgifter för det första halvåret. Data för 2024 utgörs av fjärrvärmeleverantörernas prognoser. Syftet med den omfattande datainsamlingen har varit att analysera Solörs prisutveckling i jämförelse med andra fjärrvärmenät som Konkurrensverket bedömt jämförbara med Solörs fjärrvärmenät i Mönsterås/Blomstermåla och Fliseryd.

text: 6. Konkurrensverket har även intervjuat ett antal marknadsaktörer, såsom bransch- och intresseorganisationer och klagandena, i syfte att inhämta information om Solörs verksamhet och värmemarknaden i övrigt.

text: Företaget

text: 7. Solör är en del av den nordiska koncernen Solör Bioenergy Holding AB som är verksam i framförallt Sverige och Norge. Solör är en av de större

text: fjärrvärmeleverantörerna i Sverige. Solör producerar, distribuerar och säljer fjärrvärme på 36 orter i Sverige, bland annat i Mönsterås, Blomstermåla och Fliseryd, som är jämförelsevis små fjärrvärmenät. Vidare producerar Solör även ånga samt el till bostäder, företag, offentliga verksamheter och industrier. Solörs leveranser av fjärrvärme i Mönsterås, Blomstermåla och Fliseryd uppgick till drygt 63 GWh under 2022.

text: Marknaden

text: 8. Fjärrvärmemarknaden i Sverige är en viktig del av landets energisystem. Fjärrvärme används för uppvärmning av småhus, flerbostadshus och kommersiella fastigheter. Systemet bygger på att värme produceras centralt och distribueras genom ett rörledningssystem till fjärrvärmekunder. I Sverige är fjärrvärme vanligt förekommande, särskilt i tätbefolkade områden och större städer. Marknaden präglas av både offentliga och privata aktörer som producerar och distribuerar fjärrvärme till både konsumenter och kommersiella kunder.

text: 9. Fjärrvärme är en konsumentnära marknad med stor betydelse för samhällsekonomin. Fjärrvärme är det vanligaste uppvärmningssättet i flerbostadshus och lokaler. Fjärrvärme stod för 90 procent av energianvändningen i flerbostadshus 2021 och motsvarande siffra för lokaler var 78 procent.

text: 10. Det finns betydande stordriftsfördelar i distribution och produktion av fjärrvärme. Till följd av höga fasta kostnader är det endast lönsamt att producera och distribuera fjärrvärme i stor skala. Det är inte heller samhällsekonomiskt effektivt att ha parallella rörledningssystem inom ett område. Distributionen av fjärrvärme har sedan länge ansetts ha sådana stordriftsfördelar att den vanligtvis beskrivs som ett naturligt monopol. Även produktionen av fjärrvärme brukar beskrivas som ett naturligt monopol.

text: 11. I linje med vad Konkurrensverket har konstaterat i tidigare utredningar kan fjärrvärme därför sägas vara ett så kallat naturligt monopol där fjärrvärmeföretag oftast är vertikalt integrerade och svarar för produktion, distribution och försäljning.

text: 12. Kunder som står inför valet av vilket värmesystem de ska investera i för att värma upp sin byggnad har i allmänhet möjlighet att välja mellan olika uppvärmningslösningar. Kunder som har gjort valet och investerat i ett visst värmesystem är generellt låsta till det valda alternativet och är betydligt mindre benägna att byta och återinvestera i ett nytt värmesystem. Det beror på att det är kostsamt och tidskrävande för kunder att byta värmesystem från

text: fjärrvärme till en annan uppvärmningsform. Även om det är tekniskt möjligt att byta till en annan uppvärmningsform är det sällan rationellt ur ett ekonomiskt perspektiv. Fjärrvärmeleverantörerna har därför en betydande marknadsmakt mot kunderna. Dessutom kan de uppvärmningsalternativ som faktiskt finns tillgängliga inom ett område vara relativt få. Konkurrenstrycket från andra uppvärmningsformer är därför relativt begränsat.

text: 13. Som Konkurrensverket tidigare konstaterat är det i normalfallet inte möjligt att åstadkomma en fungerande konkurrens genom att enbart förlita sig på en konkurrensrättslig förbudsreglering på en marknad som kännetecknas av ett naturligt monopol. För att skydda kunderna mot exempelvis oskäliga priser omfattas naturliga monopol därför i regel av en sektorspecifik särreglering med reglerade slutkundspriser. Det saknas för närvarande en prisreglering avseende fjärrvärme.

text: 14. Det kan noteras att regeringen den 21 mars 2024 beslutat att ge Energimarknadsinspektionen i uppdrag att analysera behovet av ett förstärkt kundskydd på fjärrvärmemarknaden samt föreslå och genomföra insatser för att stärka fjärrvärmekundernas ställning. Uppdraget är tvådelat där den första delen handlar om att utreda och genomföra åtgärder för att öka kundernas kännedom om sina rättigheter och möjligheter. Den andra delen handlar bland annat om att analysera prisstrukturen och att föreslå åtgärder för att stärka och utveckla de forum som finns där fjärrvärmeföretag och kunder möts.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Rättslig reglering

text: 15. Förbudet i

text: 2 kap. 7 §

text: KL gäller ett företags missbruk av en dominerande ställning.

text: 16. För att det ska kunna konstateras att ett agerande omfattas av förbudet krävs dels att det kan fastställas att det företag vars agerande ifrågasätts har en dominerande ställning genom att inneha betydande marknadsmakt, dels att agerandet kan anses utgöra ett missbruk.

text: 17. Enligt

text: 2 kap. 7 § andra stycket 1

text: KL kan ett missbruk bestå i att direkt eller indirekt påtvinga någon oskäliga inköps- eller försäljningspriser eller andra oskäliga affärsvillkor. Ett sådant missbruk kan enligt EU-domstolens praxis bestå i att det tillämpas ett alltför högt pris som inte står i någon rimlig

text: proportion till det ekonomiska värdet på den transaktion som genomförts. Det ska med andra ord bedömas om det är en väsentlig skillnad mellan det faktiska pris som det dominerande företaget kräver och produktens självkostnadspris. Om så är fallet, ska det bedömas om priset är oskäligt i sig eller i förhållande till andra konkurrerande produkter.

text: 18. Det finns inte något minsta gränsvärde för när ett pris ska kvalificeras som oskäligt i konkurrensrättslig mening eftersom det är omständigheterna i varje enskilt fall som är avgörande i det avseendet. Det följer vidare från EUdomstolens praxis att en överträdelse i form av överprissättning ska vara väsentlig, bestå under en viss tid och får inte vara tillfällig eller övergående.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 19. Den 1 januari 2023 genomförde Solör en kraftig prisökning i fjärrvärmenäten Mönsterås/Blomstermåla och Fliseryd. Prisökningen var bland de största i landet 2023. Den översteg även avsevärt den genomsnittliga prisökningen på fjärrvärme i Sverige 2022.

text: 20. Som berörts ovan brukar fjärrvärme beskrivas som ett naturligt monopol där fjärrvärmemarknaden är geografiskt begränsad till det lokala nät som drivs av varje lokal leverantör. Av utredningen framgår att Solör har en särställning som enda leverantör av fjärrvärme i Mönsterås/Blomstermåla och Fliseryd. Det finns inga andra leverantörer av fjärrvärme i dessa områden. Kunder som vill tillgodose sitt uppvärmningsbehov genom fjärrvärme måste ingå avtal med Solör. Med hänsyn till fjärrvärmemarknadens karaktär finns det starka indikationer på att Solör har en dominerande ställning på en marknad för leverans av fjärrvärme i områdena Mönsterås/Blomstermåla och Fliseryd.

text: 21. Ett företag med en dominerande ställning har ett särskilt ansvar att inte utnyttja sin ställning i strid med konkurrensreglerna. Konkurrensverket har dock inte behövt ta slutlig ställning till frågan om Solör har en dominerande ställning på någon relevant marknad för att avgöra den fortsatta handläggningen av ärendet.

text: 22. Utredningens fokus har varit att bedöma om det pris som Solör tillämpat gentemot sina fjärrvärmekunder i de aktuella områdena är oskäligt. Detta genom att särskilt undersöka om Solörs priser och vinstmarginaler väsentligt avviker från referensgruppen. I detta syfte har Konkurrensverket, som framgått ovan, analyserat dataunderlag från Solör och från 24 jämförbara fjärrvärmenät.

text: 23. Analysen visar att Solör under perioden 2018–2024 ligger nära eller under genomsnittspriset i jämförelse med andra jämförbara fjärrvärmenät. Solörs fjärrvärmepris i Mönsterås/Blomstermåla och Fliseryd, för de typhus som data samlats in för, skiljer sig inte nämnvärt jämfört med referensgruppen av fjärrvärmenät som ingått i Konkurrensverkets analys. Solörs prishöjning 2023 tycks dessutom ha efterföljts av en generell prisökning hos jämförelsenäten 2024, vilket minskade skillnaden i pris mellan Solör och referensgruppen.

text: 24. Konkurrensverket har också analyserat skillnaden mellan det tillämpade priset och självkostnadspriset, dvs. företagets vinstmarginal. Analysen har omfattat både Solörs aktuella fjärrvärmenät och de 24 jämförelsenäten.

text: 25. Kostnaden per såld MWh fjärrvärme har ökat under perioden 2018–2023 för både Solör och även för flertalet av de jämförbara fjärrvärmenäten.

text: 26. Analysen visar att Solörs vinstmarginal inte skiljer sig nämnvärt från andra jämförbara fjärrvärmenät under perioden 2018–2023 och inte heller gällande prognosen för 2024. Den genomsnittliga vinstmarginalen för både Solör och jämförelsenäten var som högst under perioden 2018–2020 för att därefter minska under perioden 2021–2023. Under perioden 2018–2024 har vinstmarginalen för referensgruppen, bortsett från extremvärden, uppgått till som högst 33 procent i enskilda fall. Solörs vinstmarginal har under perioden 2018–2023 följt utvecklingen av den genomsnittliga vinstmarginalen i referensgruppen och har inte varit väsentligt högre än genomsnittet. För 2024 verkar Solörs vinstmarginal följa samma trend.

text: 27. Sammanfattningsvis ligger Solörs priser nära eller under genomsnittspriset och vinstmarginalen överstiger inte nämnvärt vinstmarginalen i andra jämförbara fjärrvärmenät. Jämförelsen med andra fjärrvärmenät visar alltså inte att Solörs priser och vinstmarginaler är väsentligt högre än jämförelseobjektens, detta trots att Solörs prishöjning i de aktuella områdena 2023 var bland de högsta i landet. Samtidigt är Solör och de jämförbara fjärrvärmenäten typiskt sett naturliga monopol som möter ett svagt

text: konkurrenstryck vilket riskerar att leda till höga priser. Det går därför inte att utesluta att marknaden i stort kan kännetecknas av oskäliga priser.

text: 28. Konkurrensverket ser mot denna bakgrund inte det som ändamålsenligt att fortsätta utreda om specifikt Solör har agerat i strid med förbudet mot missbruk av dominerande ställning i

text: 2 kap. 7 §

text: KL genom sin prissättning i fjärrvärmenäten Mönsterås/Blomstermåla och Fliseryd.

text: 29. Konkurrensverkets beslut att avsluta utredningen innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet är i överensstämmelse med konkurrensreglerna.

text: 30. Avslutningsvis kan Konkurrensverket konstatera att förhållandena är likartade i Solörs granskade fjärrvärmenät och i andra fjärrvärmenät. Kundkollektivet har generellt en utsatt position i förhållande till fjärrvärmenätens marknadsmakt. Marknadsförhållandena är sådana att det framstår som motiverat att stärka kundkollektivet i förhållande till fjärrvärmenäten på olika sätt, utöver tillsyn enligt

text: konkurrenslagens

text: förbudsreglering. Konkurrensverket ser därför positivt på det uppdrag som Energimarknadsinspektionen fått att analysera behovet av ett förstärkt kundskydd på fjärrvärmemarknaden samt föreslå och genomföra insatser för att stärka fjärrvärmekundernas ställning.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Rikard Jermsten. Föredragande har varit Jana Horáková.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Anvisning om annan möjlighet till prövning

text: Detta beslut kan enligt

text: 7 kap. 1 §

text: KL inte överklagas. Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Kopia till:

text: Mönsterås Bostäder AB Mönsterås kommun Mönsterås Utvecklings AB Vattenpalatset i Mönsterås AB

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Recip AB

title: Apoteket AB:s policy vid utbyte av läkemedel

text: Utbyte av förpackningsstorlek – snedvridning av konkurrensen

text: Ni har klagat på Apotekets tolkning av Läkemedelsverkets (LV) föreskrifter avseende utbyte av förpackningar.

text: Enligt 50 § 2 st. 2 p. LVFS 97:10, (läkemedelsverkets föreskrifter om förordnande och utlämnande av läkemedel m.m.) framgår att ”Om godkänt läkemedel förordnats i en mängd eller dosering som inte stämmer överens med befintlig förpackningsstorlek, får annan förpackning lämnas ut som nära överensstämmer med den förpackning som förordnats.”

text: Apoteket tillämpar en intern policy som innebär att läkemedel som bedömts utbytbara av LV kan bytas ut av Apoteket om de avviker med maximalt 12 procent från förordnad förpackningsstorlek.

text: För att Konkurrensverket ska kunna pröva ett visst förhållande enligt konkurrenslagen krävs att det är fråga om ett konkurrensbegränsande samarbete mellan företag eller att ett eller flera företag missbrukar en dominerande ställning. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns det inte tillräckliga skäl att med stöd av

text: konkurrenslagen

text: granska de förhållanden Ni tar upp. Verket kommer därför inte göra något mer i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av Göran Karreskog . Föredragande har varit Eva Kullberg Tideman.

text: Göran Karreskog Eva Kullberg Tideman


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

beslutstyp: Gryningsräd Avskrivning

nyckelord:
10 Konkurrensbegränsande samarbete
Bostad, lokal och kontor

title: Belesia Lokalvård Aktiebolag m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 295/2012 – Belesia Lokalvård Aktiebolag m.fl.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet avskrivet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete på marknaden för lokalvårdstjänster i Stockholms län

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket genomförde den 28 maj 2012 en undersökning enligt

text: 5 kap.

text: 4 §§

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, hos Belesia Lokalvård Aktiebolag (Belesia), RCP Renator i Stockholm AB och RCP Renator AB (tillsammans Renator) för att utreda om dessa företag hade överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL.

text: Konkurrensverkets utredning har avsett ett misstänkt konkurrensbegränsande samarbete mellan nämnda företag på marknaden för lokalvårdstjänster i Stockholms län. Misstanken bestod i att dessa företag hade avtalat om, eller på annat sätt samordnat, sin prissättning samt utbytt information om priser inför upphandlingar av lokalvårdstjänster.

text: Vid undersökningen kopierades handlingar påträffade hos företagen. Därefter har Konkurrensverket genomfört ytterligare utredningsåtgärder, bland annat hållit ett flertal förhör med relevanta personer hos företagen.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensbegränsande samarbeten mellan företag är enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL förbjudna. Förbudet gäller särskilt bl.a. avtal eller samordnade förfaranden rörande priser och uppdelning av marknader. Även informationsutbyte mellan konkurrenter kan omfattas av förbudet.

text: Under utredningen har det framkommit att de aktuella företagen fr.o.m. cirka april 2011 haft en överenskommelse om ett samarbete inför ett planerat samgående mellan företagen. Samgåendet ägde slutligen rum den 1 januari 2012.

text: Under samarbetsperioden, april t.o.m. december 2011, har Belesia och Renator samarbetat inför upphandlingar, såväl privata som offentliga. Man har samverkat bl.a. vid framtagande av priskalkyler och anbud, och gemensamt bestämt vilka upphandlingar man ska lämna anbud i.

text: Marknaden för lokalvårdstjänster i Stockholms län är mycket omfattande, såväl sett till antalet verksamma företag som till omsättning. Marknaden är vidare fragmenterad och starkt konkurrensutsatt. Trots att Belesia och Renator under samarbetsperioden tillhörde de medelstora lokalvårdsföretagen i Stockholms län var deras marknadsandelar därför mycket låga och deras marknadsinflytande obetydligt, såväl var för sig som tillsammans. Företagen mötte i regel konkurrens från ett betydande antal konkurrenter i de upphandlingar de deltog i under samarbetsperioden.

text: Det har under utredningen även framkommit att Renator under samarbetsperioden hade begränsade möjligheter att lämna anbud i offentliga upphandlingar, bl.a. pga. att företagets ekonomiska situation innebar att det inte uppfyllde de s.k. skall-krav som upphandlande myndigheter ofta uppställer. I de upphandlingar där Renator ändå hade möjlighet att delta under samarbetsperioden, har varken Belesia eller Renator vunnit den aktuella upphandlingen i något fall.

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett misstänkt förfarande ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är och vilka förutsättningar som finns för att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Mot bakgrund av vad som framförts ovan finner Konkurrensverket vid en samlad bedömning inte skäl att vidare utreda om de aktuella företagen genom sitt samarbete inför upphandlingar har överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till huruvida det skett någon överträdelse av konkurrensreglerna.

text: Ärendet avskrivs från vidare handläggning.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Hanna Witt. Föredragande har varit Cecilia Widhagen.


motpart: Helsingborgs kommun

title: Tillsyn gällande Helsingborgs kommun avseende anskaffning av vårdboende

text: Helsingborgs kommuns upphandling av vårdboende; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte fortsätta utredningen avseende Helsingborgs kommun i ärende med dnr 295/2024 rörande om anskaffning av vårdboende genomförts i enlighet med lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU).

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: Konkurrensverket uppmärksammade genom ett inkommit tips uppgifter om att Helsingborgs kommun (Kommunen) ska ha ingått avtal om förhyrning av lokal för ett ännu icke uppfört vårdboende. Enligt uppgift ska detta ha skett genom en byggentreprenad utan föregående annonsering.

text: Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende avseende Kommunens anskaffning av vårdboende, i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med LOU.

text: Av utredningen har bland annat följande framkommit. Kommunen ingick ett avtal rörande anskaffning av lokal för vårdboende, som förutom förhyrning även reglerade den byggentreprenad som krävs för att uppföra byggnaden. Kommunen har fört fram att avtalet omfattas av undantaget för hyra i LOU, enligt

text: 3 kap. 19 §

text: LOU.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket utreder ett urval av de indikationer på överträdelser som anmäls till respektive uppmärksammas av Konkurrensverket. Beslut om vilka indikationer som ska prioriteras för fördjupad utredning fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy.

text: Ärendet prioriterades på den grunden att ärendet kunde vara vägledande avseende gränsdragningen mellan hyra och byggentreprenad.

text: Konkurrensverket bedömer löpande i varje enskilt fall om det finns grund för en fortsatt utredning och hur en pågående utredning ska inriktas och vad som ska granskas vidare.

text: Mot bakgrund av de uppgifter som inkommit under utredningen bedömer Konkurrensverket att en fortsatt utredning av ärendet inte kommer att få den effekt som det inledningsvis bedömdes att det skulle kunna få och att de utredningsinsatser som är nödvändiga för att kunna ta ställning till om det skett en överträdelse av upphandlingslagstiftningen inte är motiverade sett till möjligheten att nå önskat resultat med utredningen.

text: Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket inte skäl att fortsätta att utreda om anskaffningen genomförts i enlighet med LOU. Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om Helsingborgs kommun agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunnig jurist Louise Grünberg Petersson.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning; diskriminering av belgian blue-uppfödare; mejeribranschen

text: Per-Olof Hagelgren Hamiltongatan 16 802 66 GÄVLE

text: Er skrivelse angående mejeriföreningars avstängning av mjölkproducenter

text: Ni har i skrivelse, inkommen till Konkurrensverket den 23 mars 1999, påtalat att Milko Mejerier ek. för. (Milko) och andra mejeriföreningar i samråd med Svensk Mjölk AB (Svensk Mjölk) företagit gemensam aktion mot kreatursrasen belgisk blå genom att avstänga mjölkproducenter vilka korsningsavlar eller ”på annat sätt befattar sig med belgisk blå”. Enligt skrivelsen missbrukar mejerierna sin ställning genom att styra mjölkproducentens djurproduktion mot dennes vilja.

text: Konkurrensverket har inhämtat yttranden från Milko och Svensk Mjölk. Milko har anfört bl.a. att motståndet mot rasen belgisk blå hittills har varit massivt från såväl konsumenter som producenter, att det kan anses som marknadsmässigt självmord att befatta sig med rasen samt att den mjölkproducent som inseminerar mjölkkor, som används eller kommer att användas för produktion av mjölk, med sperma från rasen belgisk blå kommer att avstängas. Ingen mjölk från en sådan besättning kommer att tas om hand av Milko. Har producenten däremot en avskild besättning för köttproduktion och i den besättningen inseminerar djuren med sperma från rasen belgisk blå har Milko inga synpunkter. Beslut om avstängning från Milko Mejeriers sida grundar sig enbart på inseminering av mjölkkor vilka används för produktion av mjölk till mejeriet.

text: Svensk Mjölk har anfört bl.a. att mejeriföreningarna som ingår i Svensk Mjölk rekommenderas att i sin kvalitetspolicy ange att avel med belgisk blå ej får förekomma. Svensk Mjölks policy innehåller även en rekommendation till medlemmar att inte saluföra eller förmedla sperma, embryo eller utföra tjänster kopplade till raser med kända genetiska defekter, t. ex. muskelhypertrofi hos belgisk blå. Berörda mejeri- och husdjursföreningar beslutar själva om införande och tillämpning av policyn.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av

text: konkurrenslagen

text: (KL) granska företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 3 § tredje stycket

text: KL stadgas att vad som i lagen sägs om avtal skall tillämpas också på beslut av en sammanslutning av företag. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på marknaden.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas för verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL.

text: Av betydelse för Konkurrensverkets ställningstagande är vidare vilken effekt de påtalade förhållandena får för samhällsekonomin och konsumenterna.

text: Med beaktande även av att ett eventuellt beslut om avstängning från Milkos sida enbart grundar sig på mjölkproducentens val av kreatursras vid inseminering av mjölkkor för produktion av mjölk avsedd för leverans till det företaget, finner Konkurrensverket inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL fortsatt utreda de förhållanden som påtalas i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen, enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL, göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Har ni några frågor med anledning av detta beslut går det bra att kontakta Morgan Pettersson (tel. 08-700 15 37).

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Jan Stockhaus. Föredragande har varit Morgan Pettersson.

text: Jan Stockhaus

text: Morgan Pettersson

text: Kopia till: Milko Mejerier ek för, Box 2047, 650 02 KARLSTAD

text: Svensk Mjölk AB, 105 46 STOCKHOLM

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket


motpart: Nids4Kids i Nids AB

title: Påstått konkurrensbegränsande samarbete - prisstyrning av barnkläder

text: Påstått konkurrensbegränsande samarbete – prisstyrning barnkläder

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Ärendet

text: Ni anger att Reima Oy och dess återförsäljare gjort sig skyldiga till otillåtet konkurrensbegränsande samarbete genom att gemensamt överenskomma att ni inte ska erhålla fortsatta leveranser från Reima Oy.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakkunniga Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Kristian Pedersen.

text: Ann-Sofie Eriksson Kristian Pedersen

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Företagarnas Riksorganisation

title: Inköpssamarbete ICA-koncernen

sammanfattning: Företagarnas Riksorganisation framförde att man ville att Konkurrensverket skulle pröva om ICA-koncernens nya affärsmodell var förenlig med konkurrenslagen eller i övrigt stred mot grunderna för en sund konkurrens på ett sådant sätt att verket kun de uttala sig om det. ICA:s nya affärsmodell innebar att handlarna skulle betala en abonnemangsavgift för ett grundpaket av tjänster som ICA utför. För övriga tjänster tillämpades en särskild prislista. Avgiften skulle beräknas som 2,1 – 2,4 procent av handlarnas totala nettoomsättning. Samtidigt genomförde ICA prissänkningar på det sortiment som ICA själva tillhandahåller via den egna partihandeln i ICA Handlarnas AB. ICA skulle därmed uppbära en ersättning från butikerna som baserades på butikernas försäljning av varor inköpta dels från ICA, dels från leverantörer vid sidan av ICA. Butikernas benägenhet att köpa in mer från ICA och mindre från leverantörer utanför ICA skulle därmed komma att öka. Den fråga som aktualiserades i ärendet var om tillämpningen av den nya affärsmodellen var att betrakta som missbruk av dominerande ställning. Verket konstaterade att ICA:s verksamhet omfattar partihandel med dagligvaror till ICA- och Rimibutiker. Dessa kan dock i stor utsträckning vända sig till andra leverantörer om ICA inte är konkurrenskraftigt. Butikerna möter konkurrens från övriga kedjors butiker och för att de ska kunna vara konkurrenskraftiga på sina marknader krävs att ICA också är konkurrenskraftigt i förhållande till konkurrerande butikers leverantörer, främst KF, Axfood och Bergendahl. Den relevanta marknaden torde därför vara försäljning av dagligvaror i Sverige. ICA är det omsättningsmässigt största företaget på denna marknad men kan under rådande förhållanden med åtminstone två, och i södra Sverige tre, betydelsefulla konkurrenter inte anses ha en dominerande ställning. Det saknades därför skäl att vidta någon åtgärd med stöd av konkurrenslagen.

text: Företagarnas Riksorganisation, 106 67 STOCKHOLM

text: Saken

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning; partihandel med dagligvaror

text: Beslut

text: Konkurrensverket vidtar inte någon åtgärd med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: IFRÅGASATT förfarande

text: 1. Företagarnas Riksorganisation (FR) har i skrivelse till Konkurrensverket den 16 mars 2001 uttalat att man vill att verket prövar om ICA-koncernens nya affärsmodell är förenlig med

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: eller om den i övrigt strider mot grunderna för en sund konkurrens på ett sådant sätt att Konkurrensverket kan uttala sig om det.

text: 2. ICA Handlarnas AB (ICA) har sedan 1 maj 2001 en ny affärsmodell som bl.a. innebär att ICA tar ut en abonnemangsavgift av ICA- och Rimi-butikerna. Avgiften består av en gemensam del om 1,5 procent och en profilunik del som varierar mellan de olika butiksprofilerna (Nära, Supermarket etc.). om ytterligare 0,6 – 0,9 procent av deras nettoomsättning, exklusive moms. För Rimi-butikerna utgår dock endast grundavgiften. Samtidigt har prissänkningar mellan noll och tio procent, med ett genomsnitt om 5,5 procent, genomförts på större delen av det sortiment som ICA har, varav 4,0 procent genom affärsmodellen och 1,5 procent för att kompensera bortfall av vissa rabattformer, inkl. medlemsbonus, och en sänkning av volymrabatterna. Utöver det grundpaket av tjänster som ligger i abonnemanget tillhandahålls tjänster (exempelvis hantering av returer eller extra leveranser) enligt särskild prislista.

text: 3. ICA-handlaren betalade tidigare den s.k. ICA-avgiften om 0,38 procent av sin omsättning för att vara med i ICA. Denna avgift bekostade gemensam marknadsföring. Den nya avgiften på nettoomsättningen kommer att täcka kostnader för gemensam marknadsföring, varumärkesutveckling osv. samt dessutom vara med och bekosta den genomsnittliga prissänkningen på ICA:s sortiment.

text: företagen

text: 4. FR är en ideell näringspolitisk organisation som ska verka för enskild företagsamhet. Organisationen har 90 000 företag som medlemmar och verksamheten bedrivs genom ett huvudkontor och 22 regionkontor.

text: 5. Moderbolag inom ICA-koncernen är ICA Ahold AB, som till 50 procent ägs av holländska Koninklijke Ahold N.V., till 20 procent av norska Canica AS och till 30 procent av ICA Förbundet Invest AB, ett holdingbolag som till 75 procent ägs av ICA Förbundet, som är en ideell förening där de enskilda köpmännen är medlemmar.

text: 6. ICA Ahold har ett stort antal dotterbolag med verksamhet i Sverige, Norge, Danmark och det baltiska staterna. Det bolag som avses i FR:s skrivelse är ICA Handlarnas AB som är verksamt i partihandelsledet på marknaden för dagligvaror. Kunderna är de enskilda ICA-butikerna, inklusive RIMI-butikerna. ICA säljer dessutom bara till dessa butiker. I koncernen finns ett annat grossistföretag, ICA Menyföretagen AB, där affärsområdet Servicehandel är specialiserat på att sälja till servicehandeln. I motsats till ICA säljer ICA Meny även till andra butiker än ICA-butiker.

text: 7. Enligt ICA fungerar företaget som en övergripande organisation och stöd för ett nät av butiker som i princip alla är ägda av handlarna själva. Av dessa är knappt hälften knutna till ICA genom ett så kallat ICA-avtal. Detta är ett aktieägar- och finansieringsavtal som innebär att ICA upplåter rätten att driva butiken till handlaren samtidigt som ICA äger rätten till butiksläget. Handlaren betalar royalty och i vissa fall vinstdelning, baserat på butikens storlek och omsättning, till ICA. RIMI-butikerna drivs på franchisebasis där handlaren betalar en avgift till koncernen. Cirka 80 procent av den totala omsättningen inom ICA kommer från butiker med ICA- eller RIMI-avtal. För merparten av dessa butiker äger ICA butiksfastigheten eller har hyreskontraktet för densamma.

text: 8. Övriga ICA-butiker verkar efter i stort sett samma villkor som butiker med ICA- eller RIMI-avtal, dock utan royalty och vinstdelning. I många fall hyr handlaren butikslokalen av ICA.

text: Bakgrund

text: Branschförhållanden

text: 9. Handel med dagligvaror bedrivs på i princip tre nivåer. Först köps varorna in från tillverkare eller importörer och sedan säljs de genom partihandeln till butikerna och genom detaljhandeln till de slutliga konsumenterna. Alla tre nivåerna kan betraktas som egna marknader i det att köpare och säljare möts på var och en av dem och bedriver handel.

text: 10. På den svenska marknaden för dagligvaror finns tre rikstäckande företag; ICA, Kooperativa Förbundet (KF) och Axfood AB. ICA omsätter i partihandelsledet ca 36 miljarder kronor per år. ICA Menyföretagen omsätter drygt 4 miljarder kronor. KF är ett i stort sett helt integrerat företag som inte har något egentligt partihandelsled men där värdet av butikernas inköp av dagligvaror kan uppskattas till ca 13 miljarder kronor per år. Axfood är moderbolag i en koncern där partihandeln bedrivs av Dagab AB, med en årlig omsättning om ca 13 miljarder kronor, och av Axfood Närlivs AB med en omsättning om ca 4 miljarder kronor. I södra Sverige finns Bergendahlsgruppen, en fullsortimentsgrossist som omsätter ett par miljarder kronor i partihandelsledet.

text: 11. Förutom via partihandeln sker leveranser till butiksledet direkt från främst tillverkare av mejerivaror, bryggerivaror, bröd m.m. och dessutom finns ett stort antal i huvudsak lokala leverantörer – tillverkare eller grossister – som även de levererar direkt till butik. I sistnämnda kategori finns leverantörer av charkvaror, frukt och grönt, glass och blommor.

text: 12. Den sammanlagda omsättningen i partihandelsledet torde uppgå till ca 100 miljarder kronor.

text: 13. I ICA:s sortiment av varor ingår specerier, färskvaror, non-food och tobak. Färsk mjölk och vissa läskedrycker och öl finns ej i sortimentet. För en del av dessa produktgrupper förhandlar dock ICA fram ett pris för butikerna medan leveranserna går direkt från leverantören. I sådana fall kan faktureringen ske via ICA.

text: 14. I detaljhandelsledet finns knappt 2 000 ICA-butiker fördelade på ca 1 100 ICA Nära-butiker, 552 ICA Supermarket, 121 ICA Kvantum, 28 ICA Maxi Stormarknad samt knappt 100 RIMI-butiker [1] . Sammanlagt omsätter dessa butiker 68,3 miljarder kronor per år.

text: 15. KF ägs av 75 konsumentföreningar. Inom konsumentkooperationen finns ca 1 000 butiker inom dagligvaruområdet under namnen Obs! Stormarknad, Konsum [2] , B&W och Robin Hood. Deras sammanlagda omsättning för dagligvaror är 28,5 miljarder kronor. Inom centrala KF har stormarknaderna och kedjan Gröna Konsum sammanförts i dotterbolaget KF Svenska Detaljhandels AB.

text: 16. I Axfoodgruppen finns ca 1 000 butiker i Sverige varav en fjärdedel är hel- eller delägda av Axfood och de övriga drivs av fristående handlare. Detaljhandel inom Axfood är Hemköpskedjan, Willys, Vivo, Spar och Tempo. Axfood omsätter ca 30 miljarder kronor per år.

text: 17. Bergendahlsgruppen består av ett trettiotal detaljhandelsenheter som är helägda av gruppen (AGs Favör, City Gross och Ekohallen) samt ett åttiotal fristående handlare av vilka flera samverkar i kedjor som Favör och Matöppet. Butikerna finns främst i Skåne. Gruppens sammanlagda omsättning i detaljhandelsledet uppgår till i runda tal fem miljarder kronor.

text: 18. Den sammanlagda omsättningen för dagligvaror i detaljhandelsledet uppgår till drygt 160 miljarder kronor, exklusive moms.

text: bedömning

text: 19. Den fråga som aktualiserats i ärendet får förstås som att gälla huruvida tillämpningen av den nya affärsmodellen är att betrakta som missbruk av en dominerande ställning.

text: 20. Enligt

text: 19 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, är missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på marknaden förbjudet. I ärendet är aktuellt att bedöma om detta förbud är tillämpligt.

text: Dominerande ställning

text: 21. En dominerande ställning karaktäriseras av att ett företag i avsevärd utsträckning kan agera oberoende av sina konkurrenter och kunder och i sista hand konsumenterna. En viktig bedömningsgrund är företagets marknadsandel på den relevanta marknaden. Avgränsningen av den relevanta marknaden sker genom en bestämning av dels produktmarknaden, dels den geografiska marknaden. Avgörande vid fastställandet av den relevanta produktmarknaden är olika produkters utbytbarhet för den som efterfrågar produkten.

text: Relevant marknad

text: 22. ICA:s verksamhet omfattar inköp av och partihandel med dagligvaror. Företagets kunder är de ICA- och RIMI-butiker som finns i Sverige. ICA säljer inte till några andra butiker.

text: 23. ICA-butikerna är genom olika avtal och stadgar bundna till ICA beträffande namn, sortiment och läge. De skall, i den mån ICA erbjuder konkurrenskraftiga villkor, täcka sina huvudsakliga behov av varor från ICA men de har frihet att göra inköp från andra leverantörer än ICA. Butikerna konkurrerar lokalt och då i huvudsak med butiker inom de två övriga stora kedjorna KF och Axfood. I södra Sverige är dessutom Bergendahls en betydande konkurrent.

text: 24. ICA-butikerna köper för närvarande in i genomsnitt 65-70 procent av sina behov av varor från ICA och resten från leverantörer utanför ICA-systemet, inklusive mejerier, bryggerier och andra som levererar direkt till butikerna.

text: Slutsats

text: 25. ICA:s verksamhet omfattar partihandel med dagligvaror till ICA- och Rimi-butiker i Sverige. Dessa kan dock i stor utsträckning vända sig till andra leverantörer om ICA inte är konkurrenskraftigt. ICA:s kunder möter konkurrens från främst Konsumbutiker och Vivo, Hemköp, Willys m.fl. butiker inom Axfood. För att butikerna skall kunna vara konkurrenskraftiga på sina marknader krävs att ICA också är konkurrenskraftigt i förhållande till andra butikers leverantörer – inklusive Dagab och KF – även om dessa vanligen inte är direkta konkurrenter till ICA vid försäljning till ICA:s kunder. Den relevanta produktmarknaden torde därför vara försäljning av dagligvaror och den relevanta geografiska marknaden är Sverige.

text: 26. ICA är det omsättningsmässigt största företaget på denna marknad men kan under rådande förhållanden med åtminstone två, och i södra Sverige tre, betydelsefulla konkurrenter inte anses ha en från konkurrenssynpunkt dominerande ställning. Konkurrensverket gör därför bedömningen att det saknas skäl att vidta någon åtgärd med stöd av KL beträffande införandet av den nya affärsmodellen.

text: 27. Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Hur man överklagar , se bilaga 1.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Björn Lidén. I den slutliga handläggningen har också byråchefen Magnus Ulriksson deltagit.

text: Ann-Christin Nykvist

text: Björn Lidén

text: [1] EG-kommissionens beslut den 6 april 2000 i ärendet M.1832 – Ahold/ICA Förbundet/Canica.

text: [2] Antalet Konsumbutiker uppgår till 910 varav ca 420 ingår i kedjan Gröna Konsum, som organisatoriskt tillhör centrala KF via fem av de största konsumentföreningarna (Stockholm, Norrort, Svea, Solidar och Väst). Övriga Konsumbutiker tillhör de övriga sjuttio konsumentföreningarna.


title: Påstått missbruk av dominerande ställning - bilreparationer

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – Bilpartner Skåne AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har anfört att Bilpartner Skåne AB missbrukar sin dominerande ställning genom att ta ut alldeles för höga priser för service och reparation av Opel-bilar.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns möjlighet att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakkunniga Ann-Sofie Eriksson. Föredragande har varit Matilda Gjirja.

text: Ann-Sofie Eriksson Matilda Gjirja

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


identifier: KKV dnr 3/2000

title: Avtalsvillkor kabelTV

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 3 januari 2000 anfört klagomål över att Telia tvingar kunden att skaffa digital-tv-box för att kunna ta del av det stora kanalpaketet.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av konkurrenslagen (

text: ), KL. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Härutöver vill Konkurrensverket tillägga att enligt vad verket erfarit så genomför kabel-tv-bolagen en successiv övergång till digitala sändningar. Så avser t.ex. Stjärn-TV att inleda sådana sändningar under år 2000.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


identifier: KKV dnr 3/2003

motpart: TBA Media AB

title: Ombudsavtal vid tilldelning av domännamn

text: Er skrivelse angående tilldelning av domännamn

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 2 januari 2003 yrkat att verket, jämväl interimistiskt, skall ålägga NIC-SE AB att inte tillämpa det nya ombudsavtalet, som skall vara undertecknat före den 1 mars 2003. Som skäl för begäran har Ni angett att NIC-SE missbrukar sin dominerande ställning på marknaden för tilldelning av svenska domännamn och att det nya ombudsavtalet vållar stor skada.

text: Konkurrenslagen ( 1993:20 )

text: , KL, innehåller i

text: 6 §

text: ett förbud mot konkurrensbegränsande samarbete och i

text: 19 §

text: ett förbud mot missbruk av en dominerande ställning. Konkurrensverket får enligt

text: 23 §

text: ålägga ett företag att upphöra med överträdelser av förbuden i 6 eller

text: 19 §

text: . Om det finns särskilda skäl för det, får enligt

text: 25 §

text: ett sådant åläggande meddelas för tiden till dess att frågan slutligt har avgjorts.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL.

text: Konkurrensverket anser att vad som anförts i ärendet inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Det saknas därmed också skäl för att pröva Er begäran om interimistiskt åläggande.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch .

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch


identifier: KKV dnr 3/2022

motpart: Lantmännen ek för

title: Utreda otillbörliga handelsmetoder – betaltider, ensidiga ändringar

text: Eventuell överträdelse av lagen om otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter – förbudet mot sena betalningar

text: Saken

text: Eventuell överträdelse av

text: 5 § första stycket 1 lagen (2021:579)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter (LOH).

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare. Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: Bakgrund 1. Konkurrensverket erhöll i december 2021 information om att Lantmännen ek för (Lantmännen) inte betalar leverantörer av frö inom 30 dagar efter leverans.

text: 2. Lantmännen är en ekonomisk förening som bland annat bedriver verksamhet inom inköp och vidareförsäljning av frö på de svenska och internationella marknaderna. Den fröråvara som Lantmännen köper och som är föremål för utredningen odlas av lantbrukare som anlitas av Lantmännen genom så kallad kontraktsodling. Kontraktsodlingen omfattar exempelvis frösorter som rödsvingel och rödklöver och fröet utgör utsäde för bland annat vallodling. Lantmännens nettoomsättning uppgick 2022 till omkring 60 612 miljoner kronor.

text: Konkurrensverkets utredning 3. Syftet med utredningen har varit att undersöka hur Lantmännens avräkningsrutiner vid köp av frö förhåller sig till förbudet mot sena betalningar i LOH.

text: 4. Konkurrensverket har under utredningen hämtat in uppgifter och handlingar från Lantmännen, uppgiftslämnaren samt Jordbruksverket genom förelägganden, möten och telefonsamtal.

text: Vad som framkommit i utredningen 5. Under Konkurrensverkets utredning har bland annat följande framkommit.

text: 7. Vid kontraktsodlingen av frö ingår Lantmännen och odlare dels ett standardavtal, dels enskilda fröodlingsavtal avseende ett eller flera skördeår. Normalt sett sker leverans av all fröråvara vid ett tillfälle i anslutning till skörden. Fröer kan levereras närhelst avrop görs av Lantmännen eller efter att odlaren själv anmält leverans.

text: 8. Lantmännen bestämmer priset på det levererade fröet genom så kallad avräkning och har använt sig av villkor enligt vilka odlaren erhåller ett preliminärt belopp inom 30 dagar efter leverans. Det preliminära priset har motsvarat en procentsats av närmast föregående års marknadspris per kilo. Eftersom Lantmännen vid denna tidpunkt inte har kunskap om fröets faktiska kvalitet har det preliminära

text: priset dessutom baserats på schablonvärden avseende olika kvalitetsfaktorer. Kvalitetsfaktorerna har beräknats vad gäller rensutbyte utifrån medelvärden och vad gäller bland annat grobarhet utifrån lägsta nivå för certifierat frö för fröarten.

text: 9. Den 31 januari nästkommande år har sedan det preliminära beloppet justerats. Justeringen har för det första skett utifrån frömarknadsprisets utveckling under skördeåret. Det slutligt utbetalade beloppet har dock inte alltid motsvarat marknadspriset för odlarens specifika frö, då fröarter som sålts till ett högt världsmarknadspris genom vad som kan beskrivas som en skyddsmekanism har kunnat få kompensera fröarter som sålts till ett lågt världsmarknadspris. Den samlade utvecklingen på världsmarknaden för samtliga fröarter har därför i vissa fall kunnat ligga till grund för det slutliga priset för en specifik fröart även om det generellt sett funnits en korrelation mellan världsmarknadspriset för en specifik fröart och det slutliga priset per kilo för samma fröart. För det andra har justeringen skett med beaktande av slutligt kvalitetsutfall för fröpartiet, dels vad gäller det fastställda rensutbytet, dels utifrån Jordbruksverkets slutliga certifieringsresultat.

text: 10. Utifrån justeringen den 31 januari har en ytterligare betalning eller en återbetalning kunnat ske mellan Lantmännen och odlaren. Det har därtill funnits en teoretisk möjlighet att ingen justering har behövt ske, för det fall leveransen har överensstämt med tillämpade schablonvärden. Lantmännen har valt de preliminära schablonvärdena med avsikt att det slutliga beloppet den 31 januari ska vara högre än det preliminära beloppet som betalas inom 30 dagar, då Lantmännen har önskat att risken för att odlare ska bli återbetalningsskyldiga ska vara låg.

text: 11. I den aktuella utredningen har Konkurrensverket granskat om Lantmännens avräkningsvillkor medför att det preliminära belopp som Lantmännen betalar ut inom 30 dagar från leverans systematiskt riskerar att vara lägre än det förväntade totalbeloppet i ett försök att undvika eller ta höjd för framtida reklamationer eller marknadsförändringar på ett sätt som inte är förenligt med LOH.

text: 12. Fokus för utredningen har således varit om villkoren kan anses innebära att odlaren inte erhåller fullt betalt redan genom den första betalningen och om

text: betalningar därmed riskerar att ske för sent i strid med förbudet mot sena betalningar i LOH.

text: 13. Lantmännen har under Konkurrensverkets utredning inkommit med justerade fröavräkningsvillkor som är avsedda att gälla för skörden 2024, för vilken avtalen sluts i början av 2023. Justeringarna har gjorts med anledning av Konkurrensverkets utredning.

text: 14. I huvudsak innebär justeringarna att ett preliminärt belopp kommer att betalas ut inom 30 dagar, beräknat utifrån en procentuell andel av föregående tre års kilopriser i stället för som tidigare närmast föregående år. Vidare har det införts en bestämmelse i fröodlingsvillkoren som anger vilka faktorer Lantmännen utgår från vid bestämning av det senare justerade marknadspriset (pris per kilo). Därutöver har det införts villkor om att odlaren har rätt till ett garanterat baspris, oavsett marknadsprisets utveckling, så länge fröpartiet kan certifieras.

text: 15. Vidare har Lantmännen förtydligat i villkoren att det är Jordbruksverkets vid var tid gällande kvalitetskrav för certifiering av fröutsäde som ligger till grund för schablonvärdet avseende vissa kvalitetsfaktorer. Någon ändring i sak är emellertid inte avsedd i denna del. Vad gäller rensutbyte gäller även fortsatt ett schablonvärde som beräknas utifrån ett treårsmedelvärde för rensutbyte för arten.

text: 16. Lantmännen har bland annat muntligt förtydligat att Jordbruksverkets kvalitetskrav för certifiering är en ganska representativ nivå för en genomsnittsodlare samt att det slutliga priset inte påverkas i särskilt stor utsträckning av om ett fröparti hamnar precis på Jordbruksverkets certifieringsgräns eller om det bedöms ha lite högre kvalitet. Däremot har rensutbytet en stor påverkan på den slutliga betalningen till odlaren och snittvärden används i dessa delar. Snittvärdet för rensutbytet baseras på ett medelvärde över flera år. Lantmännen har vidare uppgett att Lantmännen kommer att följa hur beräkningsresultaten utvecklas från år till år för att se till att de snittvärden och certifieringsgränser som används ligger i linje med den kvalitet som kan förväntas av en odlare.

text: Skälen för beslutet

text: Kontraktsodlingen av frö omfattas av LOH

text: 17. LOH trädde i kraft den 1 november 2021. LOH gäller alla köpare av sådana produkter som faller inom lagens tillämpningsområde givet att köparens, i de fall köparen inte är en myndighet eller kan jämställas med en myndighet, årsomsättning överstiger två miljoner euro samt att endera av köparen eller leverantören är etablerad i Sverige. Leverantörer definieras enligt 3 § 3 LOH som en fysisk eller juridisk person som säljer jordbruks- och livsmedelsprodukter. Vidare definieras köpare i 3 § 2 LOH som en fysisk eller juridisk person, en grupp av fysiska eller juridiska personer, eller en myndighet som köper jordbruks- och livsmedelsprodukter. Vad som är en jordbruks- eller livsmedelsprodukt framgår av 3 § 1 LOH och definieras som produkter som förtecknas i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt produkter som inte förtecknas i den bilagan men som framställs för användning som livsmedel genom användning av produkter som förtecknas i den bilagan.

text: 18. Frö utgör en jordbruksprodukt enligt bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och omfattas således av lagen. Den transaktion som de aktuella avräkningsvillkoren reglerar utgör köp av frö. Lantmännen har omsättning som överstiger två miljoner euro år 2022. Lantmännens inköp av frö omfattas följaktligen av LOH.

text: Förbudet mot sena betalningar

text: 19. Av 5 § första stycket 1 LOH följer att det är förbjudet för en köpare att betala senare än 30 dagar efter den tidpunkt som anges i 6 eller 7 §. Denna bestämmelse utgör det så kallade förbudet mot sena betalningar.

text: 20. Enligt Konkurrensverkets uppfattning ska bestämmelsen förstås som att köparen som utgångspunkt ska betala hela priset för leveransen, det vill säga inte endast göra en delbetalning, till leverantören inom 30 dagar efter leverans.

text: 21. I LOH beräknas betaltiderna utifrån olika tidpunkter beroende på om det är fråga om regelbundna eller enstaka leveranser. Detta regleras i 6 och 7 §§ LOH.

text: 22. Enligt 6 § LOH börjar betalningsperioden om 30 dagar för ett avtal som innebär att jordbruks- och livsmedelsprodukter ska levereras regelbundet löpa från dagen då leveransperioden löper ut, eller dagen då det belopp som ska betalas fastställs, om denna dag infaller senare än dagen då leveransperioden löper ut. Om det är köparen som fastställer det belopp som ska betalas börjar betalningsperioden löpa dagen då leveransperioden löper ut. En leveransperiod anses omfatta högst 30 dagar.

text: 23. Enligt 7 § LOH börjar betalningsperioden om 30 dagar för ett avtal som inte innebär att jordbruks- och livsmedelsprodukter ska levereras regelbundet, det som kan kallas enstaka leveranser, löpa från leveransdagen, eller dagen då det belopp som ska betalas fastställs, om denna dag infaller senare än leveransdagen. Om det är köparen som fastställer det belopp som ska betalas börjar betalningsperioden löpa vid leveransdagen.

text: 24. Det framgår av utredningen att Lantmännen har tillämpat avräkningsvillkor för frö vilka medför att leverantörer får en preliminär betalning inom 30 dagar efter leverans, med en slutjustering som betalas ut eller ska återbetalas av leverantören den 31 januari nästkommande år.

text: 25. Enligt vad som framkommit kan fröer levereras närhelst avrop görs av Lantmännen eller efter att odlaren själv anmält leverans. Normalt sett sker leverans av all fröråvara på en gång efter skörd men det kan även förekomma att leveranser sker i flera omgångar. Konkurrensverket anser mot bakgrund av vad som framkommit under utredningen att Lantmännen använder sig av enstaka leveranser i LOH:s mening. När pris bestäms genom att köparen gör en avräkning vid enstaka leveranser är det som utgångspunkt köparen som ska anses fastställa priset. Betalning ska enligt 7 § LOH då ske inom 30 dagar efter leverans såvida något undantag från 5 § första stycket 1 LOH inte är tillämpligt.

text: 26. Som beskrivits tidigare sker Lantmännens prisjustering den 31 januari utifrån parametrar hänförliga till dels kvalitet, dels marknadsförändringar.

text: 27. Enligt Konkurrensverkets bedömning har förtydligandena som Lantmännen inkommit med klargjort att det preliminära beloppet i den del det utgår från kvalitetsparametrar inte kan förväntas leda till systematiskt lägre betalningar inom

text: 30 dagar än det förväntade slutbeloppet. Givet att det inte går att få visshet om faktisk kvalitet inom 30 dagar från leverans har Konkurrensverket därmed inte några invändningar mot modellen för beräkning av det preliminära priset avseende kvalitet utifrån förbudet mot sena betalningar i 5 § första stycket 1 i LOH. I de fall det i praktiken sker ytterligare betalningar på grund av exempelvis bättre rensutbyte än enligt det använda schablonvärdet sker visserligen i praktiken en betalning senare än 30 dagar från leverans. Det är emellertid en följd av den modell som enligt Konkurrensverkets bedömning får anses vara godtagbar enligt LOH. Lantmännen använder enligt modellen snittvärden och nivåer beräknade utifrån vad som kan förväntas av en genomsnittlig odlare vid bestämmande av det preliminära priset och så länge detta är fallet bedömer Konkurrensverket att odlarna inte får systematiskt för lite betalt inom 30 dagar.

text: 28. Vad gäller beräkningen av den preliminära betalningen avseende marknadspris har en procentsats av föregående års marknadspris använts. Procentsatsen har satts lägre än föregående års marknadspris, vilket i normalfallet får anses vara lägre än det förväntade slutliga priset. I de justerade villkoren för 2024 års skörd används samma procentsats men baserat på de tre föregående åren.

text: 29. Som utgångspunkt innebär detta enligt Konkurrensverkets bedömning en risk för systematisk underskattning av det faktiska marknadspriset som kan innebära att odlaren inte kan anses ha fått fullt betalt inom 30 dagar från leverans.

text: 30. Detta aktualiserar frågan om hela eller delar av den slutliga betalningen som sker senare än 30 dagar från leverans kan omfattas av undantaget rörande värdefördelningsklausuler i 8 § LOH, och på denna grund inte omfattas av förbudet i 5 § första stycket 1.

text: Undantaget för värdefördelningsklausuler

text: 31. Det följer av 8 § LOH att förbudet i 5 § första stycket 1 inte gäller en köpare som har kommit överens med en leverantör om en värdefördelningsklausul i den mening som avses i artikel 172 a i marknadsordningsförordningen.

text: 32. Enligt nu gällande lydelse av artikel 172 a i marknadsordningsförordningen får jordbrukare, inbegripet sammanslutningar av jordbrukare, utan att det påverkar

text: specifika värdefördelningsklausuler inom sockersektorn, komma överens med aktörer i senare led om värdefördelningsklausuler, inbegripet marknadsbonusar och marknadsförluster, som fastställer hur en förändring av de berörda produkternas relevanta marknadspriser eller andra råvarumarknader ska fördelas dem emellan.

text: 33. Som framgår av skälen infördes artikel 172 a i marknadsordningsförordningen med det huvudsakliga syftet att användandet av värdefördelningsklausuler kan underlätta bättre överföring av marknadssignaler och stärka kopplingen mellan producentpriser och mervärde för hela leveranskedjan.

text: 34. Enligt Konkurrensverket ska en värdefördelningsklausul enligt artikel 172 a marknadsordningsförordningen förstås som ett instrument i en prissättningsmodell som syftar till att fördela förluster eller vinster mellan jordbrukare och köpare genom att följa utvecklingen av en relevant faktor, vanligen det relevanta marknadsprisets utveckling. Den bakomliggande tanken med användningen av värdefördelningsklausuler är att jordbrukare ska få möjligheten att ta del av en eventuell värdeökning som sker i ett senare led. Värdefördelningsklausuler har exempelvis varit vanliga på sockerområdet och kan fylla en funktion i branscher med enstaka skördeperioder per år och långa kontraktstider då odlare i dessa fall kan gynnas prismässigt av att få ta del av marknadsutvecklingar på längre sikt. Värdefördelningsklausuler är ett sätt att hantera den prisrisk som finns på spannmålsmarknaden.

text: 35. Av artikel 172 a marknadsordningsförordningen framgår vad som avses med en värdefördelningsklausul. Det ska röra en jordbrukare eller sammanslutning av jordbrukare som kommer överens med aktörer i senare led. Av värdefördelningsklausulen ska det framgå hur förändringar av de sålda produkternas marknadspris eller andra råvarumarknader fördelas dem emellan.

text: 36. I aktuellt ärende kan inledningsvis konstateras att fröodlare får anses utgöra jordbrukare enligt marknadsordningsförordningens mening samt att dessa genom fröförsäljningen kommer överens med en aktör i senare led (Lantmännen). Vidare baseras den slutliga betalningen till odlarna på hur marknadspriserna för frön utvecklas. Enligt Konkurrensverket kan således undantaget om värdefördelningsklausuler i och för sig vara tillämpligt i aktuellt fall.

text: 37. Konkurrensverket har dock noterat att förfarandet för att fastställa det slutliga marknadspriset inte tydligt har reglerats skriftligen i något av de avtal Lantmännen och odlaren ingår utan kommunikationen kring förfarandet synes ske muntligen parterna emellan. För att kunna bedöma om undantaget i 8 § LOH är tillämpligt har Konkurrensverket i utredningen sökt förtydliganden om villkoren, vilka parametrar som har påverkat marknadspriset och vilken prisrisk odlaren respektive Lantmännen tar samt hur stor del av betalningen som den avsett. Lantmännen har därefter justerat avräkningsvillkoren på så sätt att det nu framgår uttryckligen av villkoren vilka faktorer Lantmännen utgår ifrån när det slutliga marknadspriset bestäms. Vidare har det tydliggjorts att odlaren har rätt till ett visst på förhand bestämt garanterat baspris så länge fröpartiet kan certifieras. Det innebär att hela ersättningen till odlarna inte är beroende av marknadsprisets utveckling.

text: 38. I sin justerade form tydliggör villkoren att det frömarknadspris som slutligen bestäms den 31 januari har beräknats med utgångspunkt i de aktuella frösorternas marknadsprisutveckling och ett antal andra relevanta faktorer. Genom värdefördelningen får jordbrukarna enligt Konkurrensverket ta del av eventuella förändringar i frösorternas prisutveckling på ett sådant sätt som avses i artikel 172 a marknadsordningsförordningen. Den samlade fröhandeln som är en komponent i beräkningen av det slutliga priset och fröer kan genom den skyddsmekanism som tidigare beskrivits finansiera varandra. Artikel 172a tillåter fördelning av förändring både avseende de berörda produkternas relevanta marknadspriser och

text: andra råvarumarknader.

text: 39. Sammanfattningsvis bedömer Konkurrensverket att villkoren avseende justering av marknadspris, såsom de formulerats efter justeringen och förklarats av Lantmännen, uppfyller förutsättningarna för att omfattas av undantaget i 8 § LOH. Förfarandet omfattas därmed inte av förbudet mot sena betalningar i 5 § första stycket 1 LOH i denna del.

text: Sammanfattning

text: 40. Lantmännen har inkommit med förtydliganden rörande sina avräkningsvillkor samt förtydligat och justerat de skriftliga villkoren i de delar som omfattats av Konkurrensverkets utredning.

text: 41. Med anledning härav finner Konkurrensverket inte anledning att fortsätta utredningen. Ärendet ska därför avslutas.

text: Beslutet att inte utreda ärendet vidare kan inte överklagas

text: Detta beslut kan inte överklagas, se

text: och

text: 8 §§

text: förordningen (

text: ) om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga juristen Estrid Faust. Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.


motpart: Superväx i Marstrand AB

title: Överenskommelse om förbud mot utfodring med fiskmjöl

text: Superväx i Marstrand AB Att: Jan Wahlström

text: Vinningstorp 160

text: 442 97 KODE

text: Angående ifrågasatt konkurrensbegränsande avtal

text: Ni har i skrivelser som kom in till Konkurrensverket den 2 och 28 september 1999 samt i telefonsamtal med verket ifrågasatt huruvida en överenskommelse mellan mejeri-, slakt och foderföretag som förbjuder utfodring med fiskmjöl till nötkreatur är förenlig med

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (KL) granska företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 3 § tredje stycket

text: KL stadgas att vad som i lagen sägs om avtal skall tillämpas också på beslut av en sammanslutning av företag. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på marknaden.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas för verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse för Konkurrensverkets ställningstagande är bl.a. vilken effekt de påtalade förhållandena får för samhällsekonomin och konsumenterna samt vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. I bifogade folder finns ytterligare information om Konkurrensverkets handläggning av klagomålsärenden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats av Er. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen, enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL, göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Har ni några frågor med anledning av detta beslut går det bra att kontakta Lars-Göran Hansson (tel. 08-700 16 81).

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Jan Stockhaus. Föredragande har varit Lars-Göran Hansson.

text: Jan Stockhaus

text: Lars-Göran Hansson


title: Påstått konkurrensbegränsande samarbete - avtalsvillkor vid försäljning av virke

text: Lennart Bertilsson Södra Skogsägarna Ekonomisk förening Änggatan 16 310 83 Unnaryd

text: Påstått konkurrensbegränsande samarbete – affärsvillkor vid försäljning av virke

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har anfört att skogsföretagen tillämpar felaktig mätmetod som ger en felaktig ersättning till skogsägaren vid försäljning av virke samt även medför att riksomfattande statistikuppgifter blir felaktiga.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag

text: som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Peter Delden. Föredragande har varit Anita Kouvatsos .

text: Peter Delden

text: Anita Kouvatsos

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: Peab Sverige AB, Skanska Sverige AB, NCC AB, NCC Construction  AB, Treeab Bygg i Östersund AB, Trångsviken Bygg AB, KM Bygg & Måleri i  Östersund AB, Attacus Invest AB, Attacus Bygg AB, PLB i Östersund AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Bygg och anläggning

title: Peab Sverige AB m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 510/2011, 30/2012 – Peab Sverige AB m.fl.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet avskrivet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete på marknaden för byggentreprenader i Jämtlands län

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket genomförde, efter ansökan vid Stockholms tingsrätt, den 31 januari 2012 en platsundersökning enligt

text: 5 kap. 3 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, hos Peab Sverige AB, Skanska Sverige AB, NCC AB och NCC Construction AB, Treeab Bygg i Östersund AB, Trångsviken Bygg AB, KM Bygg & Måleri i Östersund AB, Attacus Invest AB och Attacus Bygg AB samt PLB i Östersund AB för att utreda om dessa företag hade överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL.

text: Konkurrensverkets utredning har avsett ett misstänkt konkurrensbegränsande samarbete mellan nämnda företag på marknaden för byggentreprenader i Jämtlands län. Misstanken bestod i att företagen hade samordnat sina anbud avseende byggentreprenaduppdrag i upphandlingar genomförda i Jämtlands län.

text: Vid platsundersökningen kopierades handlingar på företagen. Därefter har Konkurrensverket genomfört ytterligare utredningsåtgärder, bland annat hållit ett flertal förhör med relevanta personer från företagen.

text: Bakgrund

text: Konkurrensbegränsande samarbeten mellan företag är enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL förbjudna. Förbudet gäller bl.a. avtal eller samordnade beteenden om priser och marknadsdelning.

text: Konkurrensverket uppmärksammades på ett tidigare konkurrensbegränsande anbudssamarbete som ska ha förekommit mellan byggföretagen i Jämtlands län under en lång tid. Enligt tipset fanns indikationer på att inblandade företag fortsatt eller återupptagit samarbetet, och att de huvudsakligen tillämpat samma tillvägagångssätt som tidigare för att samordna sina anbudspriser.

text: ett mönster i relationerna mellan företagens anbudspriser som tydde på att informationen i det inkomna tipset hade substans. Den statistiska sannolikheten för att detta mönster skulle uppstå utan att företagen samverkat på något sätt var ytterst låg. Tillsammans med tipset utgjorde denna ekonomiska analys tillräckliga skäl för att Stockholms tingsrätt skulle bevilja Konkurrensverkets ansökan om att göra en oanmäld platsundersökning hos de misstänkta företagen.

text: Under utredningen har Konkurrensverket fortsatt och fördjupat sin ekonomiska analys av företagens anbud i ett antal byggentreprenadupphandlingar. Det material som kopierades vid platsundersökningen har analyserats och beaktats i denna analys. Efter platsundersökningen har även kompletterande material i form av kalkyler till lämnade anbud begärts in från företagen. Kalkylerna har legat till grund för ytterligare ekonomiska analyser i utredningen.

text: Därutöver har Konkurrensverket hållit förhör med sammanlagt tolv personer från de olika företagen som bedömts kunna lämna uppgifter i ärendet. Förhören har hållits för att klargöra eventuell samverkan mellan företagen vid inlämnande av anbud i upphandlingar av byggentreprenader.

text: Skäl för beslutet

text: De ovan beskrivna utredningsåtgärderna har inte gett tillräckliga bevis för att det mönster, som den ekonomiska analysen av företagens anbud påvisat, är resultatet av en konkurrensbegränsande samordning som kan läggas något av de utredda företagen till last.

text: Mot bakgrund av detta bedömer Konkurrensverket att det inte finns anledning att ytterligare utreda om företagen har överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL. Konkurrensverkets beslut innebär inte ett ställningstagande till huruvida det skett någon överträdelse av konkurrensreglerna.

text: Ärendet kommer att avskrivas från vidare handläggning.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur man kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande avdelningschef Hanna Witt. Föredragande har varit konkurrenssakkunniga Anna-Karin Neikter.

text: Peab Sverige AB Skanska Sverige AB NCC AB Treeab Bygg i Östersund AB Trångsviken Bygg AB K M Bygg & Måleri i Östersund AB Attacus Bygg AB

text: PLB i Östersund AB