title: Örebro kommun – Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

text: Konkurrensverkets beslut

text: Örebro kommun har brutit mot reglerna om efterannonsering i

text: 7 kap. 3 § lagen (2007:1091)

text: om offentlig upphandling (ÄLOU).

text: Skäl för beslutet

text: Ni har brutit mot reglerna om efterannonsering genom att tio efterannonser saknat den obligatoriska uppgiften om kontraktets värde. De efterannonser det gäller framgår av bilaga 1.

text: Vad säger regelverket När ni tilldelat ett kontrakt eller ingått ett ramavtal ska ett meddelande skickas till Europeiska kommissionen. Där ska resultatet av er upphandling redovisas. Annonsen ska skickas senast 48 dagar efter det att kontraktet tilldelats eller ramavtalet ingåtts. Bestämmelserna om efterannonsering finns i 7 kap. 3 § ÄLOU.

text: Även kontrakt avseende B-tjänster ska efterannonseras om kontraktsvärdet överstiger tröskelvärdet. Det framgår av 15 kap. 21 § ÄLOU.

text: Vilka uppgifter som ska finnas med i efterannonsen står i bilaga VII A till direktiv

text: . Det är bland annat obligatoriskt att ange kriterierna för tilldelning av kontrakt, antal inkomna anbud och det tilldelade kontraktets värde.

text: Från och med den 1 januari 2017 gäller lagen (

text: ) om offentlig upphandling samt lagen (

text: ) om upphandling inom försörjningssektorerna. Enligt övergångsbestämmelserna ska de äldre bestämmelserna tillämpas på alla upphandlingar som påbörjats före den 1 januari 2017. En bedömning enligt de nya reglerna skulle dock leda till samma resultat.

text: Ni har berättat att ni vanligtvis använder Tendsign som e-verktyg vid upphandlingar. I några få fall har ni använt Dibus.

text: Med anledning av vår skrivelse har ni uppmärksammat att utkast till efterannonser i flera fall inte har publicerats. I ert e-verktyg Tendsign finns en kontrollfunktion som innebär att man inte kan gå vidare till nästa steg i upphandlingsförfarandet förrän det aktiva steget är fullgjort. Ni har noterat att denna kontrollfunktion inte gäller steget efterannonsering. Det går nämligen att gå vidare från steget efterannonsering redan efter att ett utkast till efterannons skapats.

text: Ni har nu sett till att de efterannonser som inte hade blivit publicerade har blivit publicerade.

text: Angående avsaknaden av uppgift om kontraktsvärde har ni berättat att ni endast angivit sådana uppgifter som e-verktyget anger som obligatoriska. Fältet för kontraktsvärde är inte obligatoriskt att fylla i.

text: Med anledning av de brister som ni uppmärksammat har ni kontaktat Tendsign med förslag på förbättringsåtgärder. Tendsign har svarat er att steget i processen för efterannonsering inte låses eftersom allt som kan anges i en efterannons inte behöver anges samt att de vill att ni ska kunna jobba vidare med nästa steg i upphandlingsprocessen utan att efterannonsen har låsts. Tendsign uppger även att de har en ny annonsmotor på gång. I denna kommer det att vara obligatoriskt att fylla i kontraktsvärdet i alla efterannonser.

text: Av vår utredning framgår att ni i tio fall inte angett den obligatoriska uppgiften om kontraktets värde i efterannonsen.

text: Bakgrund till ärendet

text: Övrigt

text: Vi noterar att ni har vidtagit åtgärder för att alla era efterannonser fortsättningsvis ska bli publicerade samt för att undvika att era efterannonser saknar uppgift om kontraktets värde.

text: Ni, och många andra, använder er av ett e-verktyg för att underlätta efterannonseringen. Vi vill understryka att ansvaret för att efterannonsering sker i enlighet med upphandlingslagstiftningen helt och fullt ligger hos den upphandlande myndigheten även om e-verktyg används.

text: Detta beslut har fattats av tf. generaldirektören. Föredragande har varit Axel Asp.

text: Bilagor

text: Bristfälliga efterannonser (bilaga 1). Hur man överklagar (bilaga 2).


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Human Assistans AB

publisher: Konkurrensverket

title: Uthyrningsverksamhet - sjuksköterskor

org: kkv

text: Er skrivelse angående bemanningsföretag för sjuksköterskor

type: rubrik

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 12 juni 2000 redovisat förhållanden på marknaden för uthyrning av sjuksköterskor. Ni har därvid påtalat att Sahlgrenska sjukhuset startat ett eget bemanningsföretag för sjuksköterskor, där den befarade pris- och marknadsföringen kan komma att snedvrida konkurrensen för uthyrning av arbetskraft.

type: stycke

text: Konkurrensverket har under de senaste åren mottagit ett flertal anmälningar och klagomål där olika former av skattefinansierad verksamhet ifrågasatts. Verket har emellertid vid prövning av sådana ärenden kunna konstatera att

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, oftast inte är tillämplig i sådana fall.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte förutsättningar för att med utgångspunkt i KL närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: För att hantera konkurrensproblem av det slag Ni beskriver har regeringen inrättat ett särskilt råd, Konkurrensrådet, med uppgift bl.a. att söka undanröja konkurrenskonflikter mellan privat och offentlig verksamhet. Verksamheten skall ta sikte på sådana konkurrenskonflikter som normalt inte lösas inom ramen för särskild lagstiftning eller prövningsförfaranden.

text: Konkurrensverket kommer mot denna bakgrund att sända kopia av Er skrivelse till Konkurrensrådet för dess information. Konkurrensverket vidtar därefter ingen ytterligare åtgärder i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av bitr. avdelningschefen Delden. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Peter Delden

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .

type: avgorande


motpart: Motala Hundbevakning

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - bevakningstjänster

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - underprissättning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Ärendet

text: Ni har i klagomål som inkom till Konkurrensverket den 1 juni 2005 begärt att Konkurrensverket med stöd av

text: 19 § konkurrenslagen (1993:20)

text: skall ingripa mot att Securitas Bevakning AB i samband med en upphandling tilldelats bevakningsuppdrag efter anbud som enligt Er understiger de med uppdraget förknippade kostnaderna.

text: Skäl för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna närmare granska de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket har beslutat att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Erik Westerström.

text: Gunnel Schön Erik Westerström

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Vätterhem Bostads AB – Marknadssystem för uthyrningsprocessen

text: VätterHem Bostads AB – Marknadssystem för uthyrningsprocessen

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket inledde ärendet efter ha uppmärksammat ett meddelande om frivillig förhandsinsyn beträffande VätterHem Bostads AB:s avsikt att köpa ett marknadssystem i syfte att få ett effektivare arbete i uthyrningsprocessen av bostäder. I meddelandet anges att det för att uppnå syftet är nödvändigt att systemet integreras med befintligt affärssystem, hyresgästportal och extern hemsida och att det endast är vald leverantör som kan uppfylla detta.

text: Konkurrensverket har i sin utredning av ärendet tagit del av ingående dokumentation avseende marknadssystemet och de överväganden som gjorts inför köpet. Konkurrensverket har även varit i kontakt med andra leverantörer av den aktuella typen av marknadssystem.

text: Skäl för beslutet

text: Sett till vad som framkommit i utredningen bedömer Konkurrensverket inte att det är motiverat att fortsätta utreda ärendet. Bedömningen grundar sig på hur allvarlig en eventuell överträdelse uppskattas vara och förutsättningarna att effektivt utreda och ingripa mot en eventuell överträdelse. Ärendet ska därför skrivas av.

text: Att ärendet skrivs av innebär inte att Konkurrensverket har tagit ställning till om VätterHem Bostads AB:s agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Mattias Berger. Föredragande har varit Therese Eriksson.

text: Våra bedömningsgrunder

text: Vi bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i vår prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger vi in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen väger vi även in våra förutsättningar att utreda en överträdelse.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Locum AB – Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

text: Konkurrensverkets beslut

text: Locum AB har brutit mot reglerna om efterannonsering i

text: 7 kap. 3 § lagen (2007:1091)

text: om offentlig upphandling (ÄLOU).

text: Skäl för beslutet

text: Ni har brutit mot reglerna om efterannonsering genom att i åtta fall inte efterannonsera resultatet av era upphandlingar samt genom att 14 efterannonser saknat den obligatoriska uppgiften om kontraktets värde. De upphandlingar och efterannonser det gäller framgår av bilaga 1.

text: Vad säger regelverket När ni tilldelat ett kontrakt eller ingått ett ramavtal ska ett meddelande skickas till Europeiska kommissionen. Där ska resultatet av er upphandling redovisas. Annonsen ska skickas senast 48 dagar efter det att kontraktet tilldelats eller ramavtalet ingåtts. Bestämmelserna om efterannonsering finns i 7 kap. 3 § ÄLOU.

text: Även kontrakt avseende B-tjänster ska efterannonseras om kontraktsvärdet överstiger tröskelvärdet. Det framgår av 15 kap. 21 § ÄLOU.

text: Vilka uppgifter som ska finnas med i efterannonsen står i bilaga VII A till direktiv

text: . Det är bland annat obligatoriskt att ange kriterierna för tilldelning av kontrakt, antal inkomna anbud och det tilldelade kontraktets värde.

text: Från och med den 1 januari 2017 gäller lagen (

text: ) om offentlig upphandling samt lagen (

text: ) om upphandling inom försörjningssektorerna. Enligt övergångsbestämmelserna ska de äldre bestämmelserna tillämpas på alla upphandlingar som påbörjats före den 1 januari 2017. En bedömning enligt de nya reglerna skulle dock leda till samma resultat.

text: Konkurrensverkets utredning i ärendet Vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i EUs annonsdatabas TED år 2015 noterade vi att flera av era annonser inte hade följts av någon efterannons. Vi noterade även att flera efterannonser saknade den obligatoriska uppgiften om det tilldelade kontraktets värde.

text: Vår tillsyn i detta ärende avser om de upphandlingar som ni annonserade under 2015 har efterannonserats och om efterannonserna innehöll uppgift om det tilldelade kontraktets värde.

text: Ni har berättat att ni gått igenom och granskat samtliga 36 upphandlingar som vi angivit saknar efterannons. Ni kom fram till att nio upphandlingar saknar efterannons, övriga upphandlingar har efterannonserats eller avbrutits. Av dessa nio blev två överprövade och vann laga kraft först under våren 2016. Troligtvis glömdes då efterannonsering bort. En upphandling avsåg inhämtande av marknadens åsikter om ett förfrågningsunderlag och resulterade således inte i någon kontraktstilldelning. Återstående sex upphandlingar har inte blivit efterannonserade då den som ansvarat för upphandlingen antingen har känt sig osäker på hur man efterannonserar eller haft en för hög arbetsbelastning.

text: Ni berättar även att upphandlingsenheten delvis har brustit i sin uppföljning av efterannonsering då ni låtit ovana upphandlare eller externa konsulter sköta annonseringen. Numera ligger annonsering helt och hållet inom upphandlingsenhetens ansvarsområde. På så sätt ska ni säkerställa att efterannonsering sker enligt regelverket.

text: Ni använder er av e-verktyget Visma Tendsign. Vid efterannonseringen slussar Tendsign er vidare till Dibus. Ni har märkt att e-verktygets utformning gör att det finns en risk för att ni genomför efterannonseringen på ett sätt som medför att efterannonsen inte kopplas ihop med annonsen. Ni tog då kontakt med Tendsign och fick förklarat för er att om ni bockar i en viss ruta så kommer inte TED att kunna koppla ihop efterannonsen med originalannonsen.

text: Samtliga av era upphandlare som delgivit sin uppfattning om e-verktyget anser att det är svårt att genomföra efterannonsering i Dibus då man helt enkelt inte är säker på vilka rutor som ska bockas i eller inte och vilka uppgifter som ska anges. Gränssnittet mot användaren upplevs som mycket oanvändarvänligt.

text: Angående frånvaron av uppgift om kontraktsvärde i era efterannonser har ni berättat att era upphandlare tycker att det är svårt att ange ett värde för de typer av kontrakt där den slutliga volymen är okänd. Därför avstår man från att gissa ett värde. Era upphandlare är drillade i att vara precisa och exakta och ni tror att det sitter hårt inne att behöva ange en högst osäker siffra.

text: Av vår utredning framgår att ni i åtta fall inte har efterannonserat resultatet av upphandlingar över tröskelvärdet samt att ni i 14 fall inte angett den obligatoriska uppgiften om kontraktets värde i efterannonsen.

text: Bakgrund till ärendet

text: Vi har i uppdrag att utöva tillsyn över upphandlingslagstiftningen för att se till att reglerna följs och bidra till en effektiv offentlig upphandling. Tillsynen bedrivs bland annat genom tillsynsbeslut eller ansökan om upphandlingsskadeavgift.

text: Ärendet mot er är ett av flera ärenden som gäller efterannonsering. Vi har sett i vår statistikinsamling att en hög andel svenska upphandlande myndigheters upphandlingar inte efterannonseras överhuvudtaget. I de fall en efterannons blir publicerad saknar den i de allra flesta fall den obligatoriska uppgiften om kontraktets värde.1 Det leder till en bristfällig statistik avseende offentliga inköp i Sverige. Mot den bakgrunden har vi valt att prioritera området i vår tillsyn.

text: Övrigt

text: Vi noterar att ni vidtagit åtgärder för att efterannonsering i framtiden ska ske i enlighet med upphandlingsreglerna.

text: Även då en tilldelning av ett kontrakt där den slutliga volymen är okänd måste ett uppskattat värde på kontraktet anges i efterannonsen.

text: Ni, och många andra, använder er av ett e-verktyg för att underlätta efterannonseringen. Vi vill understryka att ansvaret för att efterannonsering sker i enlighet med upphandlingslagstiftningen helt och fullt ligger hos den upphandlande myndigheten även om e-verktyg används.

text: Detta beslut har fattats av tf. generaldirektören. Föredragande har varit Axel Asp.

text: Bilagor

text: Bristfälliga efterannonser (bilaga 1). Hur man överklagar (bilaga 2).


arendetyp: 3.0.1 Bedriva tillsyn enligt LOH

title: Utreda otillbörliga handelsmetoder - annulleringstid

text: Piteå kommun

text: Eventuell överträdelse av lagen om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter – kortare annulleringstid av en order än 30 dagar

text: Saken Eventuell överträdelse av

text: 5 § första stycket 2 lagen (2021:579)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter, LOH.

text: Konkurrensverkets beslut Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare. Ärendet avslutas.

text: Ärendet Bakgrund Konkurrensverket har inom ramen för en granskning av offentliga aktörers efterlevnad av LOH granskat ett upphandlingsunderlag som Piteå kommun annonserat. I underlaget noterade Konkurrensverket att Piteå kommun i avtalsutkast i en livsmedelsupphandling angett avbeställningstider kortare än förbudet mot sena avbeställningar i 5 § första stycket 2 LOH. Av upphandlingsunderlaget framgick inte om avtalsutkasten resulterat i efterföljande avtal med samma lydelse och om avtalen ändrats med anledning av att LOH trädde ikraft den 1 november 2021.

text: Konkurrensverket inledde mot den bakgrunden en granskning om kommunen hade överträtt förbudet mot sena avbeställningar i ovannämnda avtal.

text: avbeställningar enligt avtalen med kortare varsel än 30 dagar efter den 1 november 2021.

text: Av materialet framgick att det fanns avbeställningstider i avtalet som möjliggjorde kortare avbeställningstider än vad som är tillåtet enligt 5 § första stycket 2 LOH.

text: Kommunen uppgav i sitt föreläggandesvar att upphandlingen för livsmedel påbörjades sommaren 2021, innan lagen trädde i kraft. Kommunen har uppmärksammat att avtalsvillkoret om avbeställning inte är utformat i enlighet med 5 § första stycket 2 LOH samt att kommunen har för avsikt att korrigera avtalsvillkoret. Leverantören är informerad om detta och korrigeringen kommer att vara genomförd senast vid avtalsstart 1 oktober 2022.

text: Av kommunens svar framgick vidare att kommunen inte gjort några beställningar eller sena avbeställningar baserat på det aktuella avtalet för livsmedel. Detta då avtalet ännu inte trätt i kraft.

text: Skäl för beslutet Rättslig reglering LOH gäller vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter om köparen eller leverantören är etablerad i Sverige och köparen – såvitt avser offentliga aktörer – är en myndighet som är etablerad i Europeiska unionen.

text: Enligt 5 § första stycket 2 LOH är det förbjudet för en köpare att annullera en order med kortare varsel än 30 dagar, om inte något annat följer av föreskrifter som meddelats med stöd av 10 §. Med annullering avses samma sak som avbeställning. LOH trädde i kraft den 1 november 2021 och tillämpas utan övergångsbestämmelser.

text: Med anledning av att kommunen avser att ändra avbeställningstiden i det aktuella avtalet så att avbeställningstiden är förenlig med LOH och mot bakgrund av att avtalet inte tillämpats finner Konkurrensverket att det inte är nödvändigt att fortsätta utredningen. Ärendet ska därför avslutas.

text: Beslutet att inte utreda saken ytterligare kan inte överklagas Konkurrensverkets beslut kan inte överklagas. Detta följer av 4 § jämte

text: 8 § förordningen (2021:583)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: 13:e Protein Import AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Fritid, hälsa och sport

title: 13:e Protein Import AB

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 559/2013 – 13:e Protein Import AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2014-10-30 (Dnr 559/2013)

text: En tillverkare av proteinpulverprodukter tillämpade tvingande lägstapriser (vertikal prisstyrning) gentemot sina återförsäljare. Konkurrensverkets utredning visade bl.a. att företagets marknadsandel var mycket begränsad och att det på marknaden rådde stark konkurrens mellan många olika tillverkare av proteinpulverprodukter liksom mellan många olika återförsäljare, varför det kunde antas att förfarandet inte skulle leda till någon större skada för konkurrensen och konsumenterna. Mot denna bakgrund beslutade Konkurrensverket att det inte fanns skäl att prioritera en fortsatt utredning i ärendet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Påstått konkurrensproblem

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Klagomålet

text: Den 25 september 2013 inkom ett anonymt tips till Konkurrensverket som gjorde gällande att 13:e Protein Import AB (13:e Protein Import) gjort sig skyldig till en överträdelse av

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, genom vertikal prisstyrning i form av en lägstaprislista till sina onlineåterförsäljare.

text: Bakgrund

text: 13:e Protein Import är ett företag som tillverkar ett brett produktsegment under varumärket Self Omninutrition. Produktutbudet inkluderar s.k. sportnutritionsprodukter som protein- och/eller kolhydratsbaserade produkter, aminosyror, kreatin och andra prestationshöjande produkter. I företagets utbud finns även produkter för viktkontroll, vitaminer, mineraler, olika örtkapslar samt Omega-3kapslar. Företagets totala omsättning uppgick år 2013 till ca 62 miljoner kronor, varav drygt hälften var hänförlig till verksamheten i Sverige. Företaget säljer sina produkter genom närmare 150 återförsäljare som vidaresäljer produkterna i fysiska butiker eller på nätet.

text: Klaganden gör gällande att 13:e Protein Import på ett otillåtet sätt har styrt detaljistpriserna för sina produkter. Klaganden har till sitt klagomål bifogat ett brev från 13:e Protein Import till företagets onlineåterförsäljare. I brevet uppmanar 13:e Protein Import onlineåterförsäljarna att fr.o.m. 30 september 2013 inte understiga det lägstapris som företaget inför på de ca 60 proteinpulverprodukter som anges i en prislista som bifogas brevet. Prislistan anger minimipriser för vissa produkter och cirkapriser för andra produkter.

text: Konkurrensverket har haft ett möte med 13:e Protein Import för att inhämta företagets syn på de påståenden som framförs i klagomålet. Konkurrensverket har därutöver genomfört en utredning av de marknader som företaget verkar på, bland annat genom att inhämta information från marknadsanalysföretaget Euromonitor International, Livsmedelsverket och branschorganisationen Svensk Egenvård, samt utrett följsamheten av 13:e Protein Imports prisstyrning.

text: 13:e Protein Import har bekräftat att brevet skickades till företagets samtliga onlineåterförsäljare. En huvudsaklig anledning till att brevet skickades var enligt 13:e Protein Import att företaget hade observerat, bland annat på prisjämförelsesidan www.prisjakt.nu (Prisjakt), att en av dess återförsäljare sålde dess produkter till kraftigt sänkta priser. Några av företagets övriga återförsäljare reagerade på detta och undrade om 13:e Protein Import hade tillämpat lägre grossistpriser gentemot denna återförsäljare. Brevet skickades ut som en reaktion på återförsäljarnas frågor och för att säkerställa att återförsäljarna hade möjlighet att få en tillräcklig marginal på företagets produkter. 13:e Protein Import menade att de andra återförsäljarna inte kunde möta de kraftigt sänkta priserna, vilket kunde leda till att de skulle få svårt att fortsätta sälja 13:e Protein Imports produkter.

text: Enligt brevet, som är daterat den 24 september 2013, skulle priserna vara korrigerade senast fr.o.m. den 30 september 2013, annars skulle 13:e Protein Import vidta särskilda åtgärder.

text: Konkurrensverket har undersökt återförsäljarnas prissättning online av de olika produkterna och funnit att många återförsäljare följt 13:e Protein Imports lägstaprislista. Vissa återförsäljare följde prislistan genom att sänka eller höja sina priser. I flertalet fall låg dock återförsäljarna kvar på tidigare priser, då dessa inte understeg de angivna lägstapriserna. För samtliga observerade produkter har minst en återförsäljare höjt sitt pris. Den högsta följsamheten har funnits under månaderna oktober till december 2013. Vid årsskiftet 2013/2014 började vissa återförsäljare prissätta under de specificerade lägstapriserna. 13:e Protein Imports prislista tar uttryckligen sikte på proteinpulverprodukter.

text: Försäljningen av sportnutritionsprodukter i Sverige kännetecknas av ett flertal försäljningskanaler och återförsäljare. Inom proteinpulversegmentet har Konkurrensverket identifierat över ett hundra olika varumärken hos svenska onlineåterförsäljare. Flera tillverkare producerar, likt 13:e Protein Import, enbart ett varumärke vilket innebär att ett stort antal aktörer är verksamma inom detta produktsegment. Proteinpulverprodukter säljs främst i gym- och träningsanläggningar, samt hos specialiserade sportnutritionsbutiker och i hälsokostbutiker. Produkterna finns även i dagligvaruhandeln i vissa livsmedelsbutiker, på apotek samt i sport- och fritidsbutiker. Proteinpulverprodukter finns således tillgängliga hos ett stort antal olika fysiska butiker. Det finns även ett flertal olika onlineåterförsäljare som säljer produkterna, exempelvis internetbaserade sportnutritionsbutiker, hälsokostbutiker samt apotek. Enbart på Prisjakt finns mer än 35 olika

text: onlineåterförsäljare som säljer 13:e Protein Imports produkter. Varumärkesutbudet hos olika återförsäljare av proteinpulverprodukter varierar. Ofta finns närmare tio varumärken hos respektive återförsäljare, vissa erbjuder ett fåtal varumärken medan andra har ett betydligt större varumärkesutbud.

text: En betydande andel av försäljningen av proteinpulverprodukter sker genom vertikalt integrerade aktörer av varierande storlek. Ett antal uppströmsaktörer, däribland två av de större tillverkarna, Gymgrossisten AB och Life Europe AB, är vertikalt integrerade med egna försäljningskanaler. Minst 30 procent av marknaden för proteinpulverprodukter är vertikalt integrerad.

text: Olika proteinpulverprodukter kan i viss utsträckning särskiljas från varandra utifrån ett antal olika egenskaper. Produkterna erbjuds i olika kvantiteter, i ett flertal olika smaker, med olika proteinkällor samt med vissa mindre variationer i andra ingredienser. Flera tillverkare erbjuder ett brett sortiment av proteinpulverprodukter. Produkter av samma varumärke kan alltså ha varierande egenskaper.

text: Regulatoriska förutsättningar liksom tillverknings- och distributionsvillkor är likartade för olika proteinpulverprodukter. Proteinpulverprodukter omfattas av samma regelverk som andra sportnutritionsprodukter. Det finns inga typer av proteinpulverprodukter för vilka det ställs särskilda krav vid tillverkning. Tillverkningen och distributionen av olika sportnutritionsprodukter sker också på likartade villkor. I uppströmsledet finns både aktörer med egen produktion i egna anläggningar och aktörer som köper in färdigproducerade produkter från externa tillverkare.

text: Rättslig utgångspunkt

text: Av

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , FEUF, följer att avtal mellan företag är förbjudna om de har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt. Detta gäller särskilt sådana avtal som innebär att inköps- eller försäljningspriser eller andra affärsvillkor direkt eller indirekt fastställs.

text: Avtal mellan tillverkare och återförsäljare som direkt eller indirekt begränsar återförsäljarens möjlighet att prissätta under en viss nivå, s.k. vertikal prisstyrning, anses som en särskilt allvarlig konkurrensbegränsning. Sådana avtal omfattas inte av gruppundantag för vertikala avtal. För sådana avtal gäller en presumtion om att avtalet omfattas av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete och inte uppfyller villkoren för undantag. Företagen har dock möjlighet

text: i det enskilda fallet att visa att avtalet leder till konkurrensfrämjande effektivitetsvinster.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att effektivt utreda och bevisa en överträdelse. Problemets allvarlighet bedöms i första hand utifrån skada på konkurrensen och konsumenterna.

text: Föremål för bedömning i det här fallet är prislistan som skickades av 13:e Protein Import AB till sina onlineåterförsäljare innehållande lägstapriser för ett antal proteinpulverprodukter. Av missivet till den utskickade prislistan framgick att onlineåterförsäljarna inte fick understiga de i prislistan angivna lägstapriserna. Konkurrensverket har i sin utredning funnit att återförsäljarna har anpassat sina priser till de angivna lägstapriserna. Konkurrensverket konstaterar därmed att förfarandet utgör vertikal prisstyrning.

text: Vertikal prisstyrning kan skada konkurrensen och konsumenterna. Sådan skada kan uppkomma på flera sätt. Bedömningen beror bland annat på om prisstyrningen utövas av en ensam tillverkare eller om den utövas av flera tillverkare parallellt.

text: Prisstyrning som tillämpas av en ensam tillverkare kan skada effektiv konkurrens mellan återförsäljare. Risken för sådan skada beror bland annat på förekomsten av konkurrens mellan tillverkare, så kallad mellanmärkeskonkurrens. Ju svagare mellanmärkeskonkurrens, desto större är möjligheten för tillverkaren att prissätta över konkurrensutsatt pris. När mellanmärkeskonkurrensen är stark är möjligheten att ta ut ett pris över konkurrensutsatt pris däremot begränsad. Om en tillverkare, som möter starkt konkurrenstryck från andra tillverkare, genom prisstyrning väljer att höja slutkundspriserna över en konkurrensutsatt prisnivå, förlorar tillverkaren betydande försäljning eftersom många kunder väljer att byta till andra alternativ. Ett sådant agerande är inte lönsamt. Av betydelse för bedömningen av vertikal prisstyrning från en ensam aktör är alltså i vilken grad denne har möjlighet att prissätta över konkurrensutsatt pris. Ju lägre marknadsandel, desto mindre är sannolikheten att prisstyrningen leder till skada på konkurrensen och konsumenterna.

text: Prisstyrning kan även skada konkurrensen och konsumenterna om den utgör en del i en horisontell samordning. En sådan samordning kan vara explicit eller implicit och kan gälla tillverkar- eller återförsäljarledet (uppströms- eller nedströmsledet), eller båda dessa. Förutsättningarna för horisontell samordning beror på de båda ledens koncentrationsnivå. Med ett fragmenterat uppströmsoch nedströmsled är det låg sannolikhet för horisontell samordning, och därför låg sannolikhet att prisstyrning är en del i en sådan samordning. Om det däremot finns förutsättningar för horisontell samordning, kan prisstyrning under vissa omständigheter leda till skada på konkurrensen och konsumenterna. Detta gäller särskilt om flera tillverkare parallellt utövar vertikal prisstyrning.

text: 13:e Protein Import har en låg marknadsandel inom proteinpulverprodukter. Företagets marknadsandel understiger 3 procent. Utifrån de omständigheter som framkommit i den hittillsvarande utredningen bedömer Konkurrensverket att den relevanta produktmarknaden inte bör kunna avgränsas snävare än marknaden för proteinpulverprodukter i Sverige. Detta beror bland annat på att proteinpulverprodukter förefaller vara i hög grad homogena och att det verkar råda goda förutsättningar för utbudssubstitution inom denna kategori. Inom sportnutritionsprodukter i allmänhet är företagets marknadsandel ännu lägre.

text: Det finns ett stort antal tillverkare av proteinpulverprodukter. Tillverkningsledet förefaller alltså vara fragmenterat. Utredningen har inte gett stöd för att det finns betydande hinder för att träda in som tillverkare av proteinpulverprodukter.

text: Även återförsäljarledet synes fragmenterat. Det finns flera olika försäljningskanaler och ett stort antal återförsäljare som säljer mer än ett varumärke av proteinpulverprodukter.

text: I ärendet saknas indikationer om prisstyrning från andra aktörer.

text: Mot bakgrund av det ovan nämnda och utifrån de omständigheter som hittillsvarande utredning gett för handen är sannolikheten för någon mer betydande skada på konkurrensen och konsumenterna i det aktuella fallet inte tillräckligt stor för att Konkurrensverket ska prioritera fortsatt utredning. Konkurrensverket avskriver således ärendet från vidare handläggning. Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: De företag som berörs av beslutet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 § konkurrenslagen

text: . Ett berört företag kan t.ex. vara det företag som påtalat ett visst förfarande för Konkurrensverket, om företagets rättsställning påverkas av verkets beslut eller om beslutet får påtaglig verkan för företaget.

text: Särskild talan om förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen

text: eller enligt

text: ) väcks genom ansökan om stämning vid Marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av biträdande enhetschef Trine Osen Bergqvist. Föredragande har varit föredragande Corina Wahlin.

text: Kopia: 13:e Protein Import AB


text: Eventuell överträdelse av lagen om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter – kortare annulleringstid av en order än 30 dagar

text: Saken

text: Eventuell överträdelse av

text: 5 § första stycket 2 lagen (2021:579)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter (LOH)

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare. Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket inledde mot den bakgrunden en granskning av om kommunen har överträtt förbudet mot sena avbeställningar genom ovannämnda avtal.

text: Konkurrensverkets utredning Konkurrensverket har under utredningen förelagt kommunen att ge in avtalen för de aktuella livsmedelsupphandlingarna och även haft ett möte med företrädare för kommunen. Kommunen har därefter kompletterat sitt svar på föreläggande

text: Vad som framkommit i utredningen Av uppgifter kommunen lämnat framgår att det har funnits avbeställningstider i avtalen som har möjliggjort avbeställning med kortare varsel än vad som är tillåtet enligt 5 § första stycket 2 LOH.

text: Kommunen har också uppgett att den har för avsikt att korrigera de aktuella avtalen så att de senast den 31 oktober 2022 är utformade i enlighet med 5 § första stycket 2 LOH.

text: Av kommunens svar framgår vidare att kommunen inte gjort några sena avbeställningar baserat på de aktuella avtalen för inköp av livsmedel.

text: Skäl för beslutet

text: Enligt 5 § första stycket 2 LOH är det förbjudet för en köpare att annullera en order med kortare varsel än 30 dagar, om inte något annat följer av föreskrifter som meddelats med stöd av 10 § LOH. Med annullering avses samma sak som avbeställning. LOH trädde i kraft den 1 november 2021 och tillämpas utan övergångsbestämmelser.

text: Med anledning av detta och mot bakgrund av att utredningen inte visat att avtalsvillkoren i fråga har tillämpats, finner Konkurrensverket att det inte är nödvändigt att fortsätta utredningen. Ärendet ska därför avslutas.

text: Beslutet att inte utreda saken ytterligare kan inte överklagas

text: Konkurrensverkets beslut kan inte överklagas. Detta följer av 4 § jämte

text: 8 § förordningen (2021:583)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Martin Bäckström. Föredragande har varit sakkunniga juristen Kristin Kindgren.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Scandinavian Modellink

title: Ifrågasatt konkurrensbegränsning - modellagenturer

text: Er skrivelse angående Scandinavian modellink

text: Ni har som ombud för Scandinavian Modellink i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 15 juni 2001 anfört klagomål över det förfarande som Avenue Modeller m.fl. tillämpat gentemot Scandinavian Modellink och hemställt att verket vidtar erforderliga åtgärder för att förhindra att förfarandet fortsätter.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: För att Konkurrensverket skall utreda klagomål krävs normalt att de förhållanden som klagomålet gäller är sådana att de har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL.

text: Konkurrensverket anser att vad som anförts i Er skrivelse inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i den lagstiftning verket har att tillämpa eller eljest närmare granska de förhållanden som påtalas i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg . Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


motpart: AGO i Åre AB

title: SkiStar AB kräver nya villkor i avtal om förmedling av stugor och lägenheter i Åre

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – SkiStar AB Åre

text: Du har anmält SkiStar AB Åre för missbruk av dominerande ställning

text: Konkurrensverket s beslut

text: Verket kommer inte att göra något i detta fall.

text: Motiv för beslutet

text: För att Konkurrensverket ska utreda klagomål krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom är det viktigt att det finns möjligheter att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: . Enligt Konkurrensverket s bedömning finns inte tillräckliga skäl att med stöd av

text: konkurrenslagen

text: eller i övrigt från konkurrenssynpunkt granska de förhållanden du tar upp.

text: Hur du kan gå vidare

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: konkurrenslagen

text: göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av konkurrenssakkunniga Anne Vadasz-Nilsson. Föredragande har varit Björn Lidén.

text: Anne Vadasz-Nilsson Björn Lidén


arendetyp: Missbruk av dominerande ställning

beslutstyp:
Beslut från domstol
Interimistiskt beslut

motpart: Luftfartsverket

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Fordon, färdmedel, resande

title: Luftfartsverket

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 542/2009 – Luftfartsverket

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ålade interimistiskt Luftfartsverket att inte genomföra den planerade förändringen i kö- och framkörnings-systemet för taxibilar. Luftfartsverket överklagade beslutet till MD.

text: Sedan Luftfartsverket uppgett att de planerade förändringarna av kö- och framkörnings-systemet för taxibilar inte kommer att genomföras avskrev Konkurrensverket ärendena (KKV:s slutliga beslut).

text: Marknadsdomstolen

text: 2010-05-05 (

text: MD 2010:5

text: Avslår Luftfartsverkets överklagan av det interimistiska beslutet.

text: Ta del av beslut från Marknadsdomstolen


motpart: Frökontrollen Mellansverige AB

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - Jordbruksverkets prissättning av analystjänster

text: Påstådd underprissättning – utsädeskontroll

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Ni har anfört att Statens Jordbruksverk (SJV) har genomfört prissänkningar på sådana tjänster avseende utsädeskontroll där SJV har konkurrens från andra företag och höjningar på de tjänster som SJV utför som myndighet, s.k. offentligrättslig verksamhet.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om det som tas upp i skrivelser till oss ska granskas närmare. För att Konkurrensverket ska inleda en utredning krävs normalt att det rör sig om något som i hög grad hindrar en effektiv konkurrens. Dessutom krävs att det finns tillräckligt underlag för att utreda och bevisa en överträdelse av konkurrensreglerna. Konkurrensverket måste också prioritera inom ramen för tillgängliga resurser.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns inte tillräckliga skäl för att med stöd av konkurrensreglerna ytterligare utreda de förhållanden som ni tar upp.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte göra något i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan dock inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göran Karreskog. Föredragande har varit avdelningsrådet Björn Lidén.

text: Göran Karreskog Björn Lidén

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


title: Region Skåne – inköp av bendensitetsmätare

text: Region Skåne – köp av bendensitometer

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet och kommer inte att utreda Region Skånes köp av bendensitometer ytterligare.

text: Beslutet innebär inte att Konkurrensverket har tagit ställning till om Region Skånes agerande har varit tillåtet.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket noterade att Region Skåne hade publicerat ett meddelande om frivillig förhandsinsyn om sin avsikt att genom en direktupphandling teckna avtal med GE Healthcare Sverige AB avseende leverans av en bendensitometer av fabrikat iDXA från GE Healthcare Lunar. Inköpet motiverades utifrån tekniska skäl med hänsyn till kraven att kunna ha samma databas för sjukhusets samtliga undersökningar och möjligheten att göra uppföljningar på patienter oberoende av utrustning på inrådan från ISCD (the International Society for Clinical Denistometry).

text: Mot denna bakgrund önskade Konkurrensverket att Region Skåne närmare skulle utveckla:

text:  Hur den databas som regionen för närvarande använder för aktuella typer av undersökningar är uppbyggd.

text:  Vilken utredning som regionen hade gjort kring de tekniska möjligheterna att använda motsvarande utrustning från annan leverantör än GE Healthcare.

text:  De patientsäkerhetsaspekter (exempelvis rekommendationen från ISCD) som låg bakom regionens ställningstagande.

text: Region Skåne har i ett yttrande till Konkurrensverket bl.a. anfört följande.

text: Densitometri (bentäthetsmätning) innebär att man mäter benmineraltäthet (Bone Mineral Density – BMD) i skelettet. Den individuella variationen är mycket stor. Undersökningarna utförs för olika syften, t.ex. för att ställa en diagnos samt att påbörja, följa upp eller kontrollera en behandling. Resultaten lagras i en gemensam databas. Patienterna följs under en mycket lång tid, ofta livet ut.

text: Region Skåne har sedan 1970-talet bedrivit forskningsstudier där varje studie innehåller 1000-tals patienter. För närvarande pågår ett tjugotal studier parallellt. Under åren har man således byggt upp ett omfattande referensmaterial som är lagrat i en gemensam databas som används både för den enskilde patienten och för forskningen.

text: Att införa ett system från en annan leverantör än GE Healthcare innebär, då varje leverantör har sin algoritm för hur data tolkas och de skiljer sig beroende på vilken teknik som används, att patientdata från olika fabrikats databaser måste tolkas om med en risk för bristande noggrannhet på mellan ± 5–7 procent.

text: Om regionen under den långa tid som en patients sjukdomsförlopp följs skulle gå över till en annan leverantör med en ny mätalgoritm skulle viktiga data därmed inte kunna användas varken för att behandla patienten eller för forskningen. ISCD, som är en internationell, leverantörsoberoende samarbetsorganisation för klinisk densitometri, rekommenderar att alla undersökningar för den enskilda patienten genomförs med en och samma mätmetod och avråder således från att byta leverantör.

text: Region Skåne har även skickat in vetenskapliga artiklar om mätningar av bendensitometri.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Efter en genomgång av omständigheterna i ärendet framstår det som tveksamt om en fortsatt utredning skulle leda till att en överträdelse kan bevisas.


arendetyp: 3.2.2 Misstänkt missbruk av dominerande ställning

text: Misstänkt missbruk av dominerande ställning – leveransvägran avseende daggamla kycklingar

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket fick inom ramen för ett vid verket pågående ärende kännedom om ett förfarande som skulle kunna utgöra missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 102 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , FEUF. Misstankarna rörde påstådd leveransvägran från SweHatch AB avseende leveranser av daggamla kycklingar av den långsamväxande rasen Rowan Ranger till företaget Reko Gårdar i Sverige AB.

text: Företagen

text: SweHatch AB (SweHatch) tillhör Scandi-koncernen som ytterst ägs av Scandi Standard AB (publ). Scandi-koncernen är den största aktören inom produktion och försäljning av kycklingprodukter i Sverige. SweHatchs verksamhet innefattar kläckning och försäljning av daggamla kycklingar till producenter (slakterier) av kycklingprodukter. SweHatch tillhandahåller främst kycklingar av rasen eller hybriden Ross. Sedan 2014 tillhandahåller företaget även i begränsad omfattning kycklingar av hybriden Rowan Ranger.

text: Reko Gårdar i Sverige AB (Reko) grundades år 2014 och bedriver verksamhet med produktion av ekologisk kyckling. Reko köper för ändamålet daggamla kycklingar av SweHatch. Företaget kontaktade SweHatch under sommaren 2014 i syfte att få köpa daggamla kycklingar av hybriden Rowan Ranger. Leveranser av daggamla kycklingar av hybriden Rowan Ranger har skett från våren 2015 till och med augusti 2015.

text: Rekos kycklingar föds upp enligt reglerna för ekologisk produktion av någon av de uppfödare (gårdar) som Reko kontrakterat. De första Reko-produkterna levererades till Rekos kunder i oktober 2015.

text: Det aktuella förfarandet

text: Under försommaren 2015 meddelade SweHatch Reko om att SweHatch skulle vara tvungen att dra ner på leveranserna av Rowan Ranger till Reko. Senare under sommaren lämnade SweHatch beskedet att företaget var tvunget att ställa in sådana leveranser.

text: Reko menar att förfarandet syftar till att konkurrera ut Reko och att det utgör missbruk av SweHatchs dominerande ställning. Enligt Reko är det nödvändigt att få tillgång till Rowan Ranger eftersom denna hybrid är bättre anpassad för ekologisk produktion än de konventionella kycklinghybriderna (t.ex. Ross).

text: SweHatch har anfört följande. Företaget är inte dominerande på någon relevant marknad och förfarandet utgör inte missbruk, bl.a. eftersom SweHatch inte är en oundgänglig handelspartner för Reko och Rowan Ranger är utbytbar med andra kycklinghybrider, även för ekologisk kycklingproduktion. Även om SweHatch aldrig har förbundit sig till det, har SweHatch försökt att tillgodose Rekos efterfrågan. Under våren/sommaren 2015 drabbades SweHatch av oförutsedda leverans- och produktionsbortfall. Samtliga kunder som efterfrågar Rowan Ranger, inklusive de som tillhör Scandi-koncernen, har på grund av detta drabbats av leveransneddragningar. Leveransneddragningarna har beräknats bl.a. utifrån kundernas historiska inköp, vilket lett till att det i nuläget inte är prioriterat att leverera till Reko. Kunderna har erbjudits att köpa daggamla kycklingar av hybriden Ross istället. Enligt SweHatch har företaget vidare inte kommunicerat någon avsikt att upphöra med leveranser till Reko för all framtid, tvärtom har SweHatch angivit att man avser att återuppta leveranser så fort produktionsnivån tillåter detta.

text: Marknadsförhållanden och andra omständigheter

text: Det översta ledet i värdekedjan vad gäller produktion av kycklingprodukter utgörs av licensiering av avelsdjur på en global marknad. En mycket stor andel av alla slaktkycklingar i världens kycklingindustrier tillhör till någon av avelstyperna Cobb, vars rättighetsinnehavare är Cobb-Vantress Inc., USA, eller Ross, vars rättighetsinnehavare är Aviagen Ltd., Skottland. Avelstyperna är i princip likvärdiga. Aviagen Ltd. har även utvecklat en ny typ av långsamväxande kyckling som kallas Rowan Ranger.

text: I Sverige finns två vertikalt integrerade aktörer som är verksamma inom produktion och försäljning av kycklingprodukter, Scandi-koncernen och Blentakoncernen. Moderbolag i Blenta-koncernen är Blentagruppen AB som bl.a. äger kycklingproducenten Guldfågeln AB.

text: Inköp av avelsdjur samt produktion av föräldradjur sker genom North Chicken AB, som är generalagent för Cobb och som ingår i Blenta-koncernen, respektive Aviagen SweChick AB, som är exklusiv agent för Ross och Rowan Ranger.

text: I nästa marknadsled återfinns de två aktörer som förser den svenska marknaden med daggamla slaktkycklingar, SweHatch och ett företag inom Blenta-koncernen, Blenta AB (Blenta). Båda SweHatch och Blenta bedriver kläckeriverksamhet och tillhandahåller daggamla slaktkycklingar till kycklingproducenterna. Det är producenterna som köper de daggamla kycklingarna. Leverans sker till uppfödare som föder upp kycklingarna på uppdrag av producenterna.

text: SweHatch tillhandahåller huvudsakligen daggamla kycklingar av hybriden Ross medan Blenta tillhandahåller hybriden Cobb. Både Ross och Cobb är framavlade för att passa konventionell industriell kycklingproduktion och når en optimal slaktvikt efter ca 30-33 dagar. Både i SweHatchs och i Blentas fall sker den huvudsakliga leveransen av daggamla kycklingarna inom respektive koncern. Övriga svenska kycklingproducenter står således för en mindre andel av inköpen av daggamla kycklingar.

text: Sedan 2014 producerar SweHatch även daggamla kycklingar av hybriden Rowan Ranger. Det var företaget Bjärefågel i Torekow AB (Bjärefågel) som efterfrågade att SweHatch skulle ta in den nya hybriden. Bjärefågel är en producent av kycklingprodukter och det företag i Sverige som var först med att lansera kycklingprodukter som är tillverkade av Rowan Ranger. Detta skedde i januari 2015. Innan dess använde Bjärefågel Ross eller Cobb i sin produktion.

text: Scandi-koncernen är verksam inom uppfödning och slakt av ekologisk kyckling sedan september 2014, efter att ha förvärvat Bosarpkyckling AB (Bosarp). Bosarp har under flera år varit den enda aktören i Sverige med storskalig produktion och försäljning av ekologiska kycklingprodukter. Under sommaren 2015 började Bosarp använda Rowan Ranger i sin produktion av ekologiska kycklingprodukter. Tidigare användes Cobb eller Ross. Scandi-koncernen avser även att använda Rowan Ranger för en ny produktlinje i premiumsegmentet, Free Range.

text: Som nämnts har även Reko köpt daggamla Rowan Ranger-kycklingar från SweHatch från våren 2015 till och med augusti 2015. Gemensamt för Reko, Bosarp och Bjärefågel är att de är verksamma inom ett ekologiskt eller premium-segment av marknaden. Jämfört med konventionell industriell kyckling sker produktionen i mindre skala, kycklingarna lever längre innan de slaktas och verksamheterna profileras med god djurhållning i uppfödningen.

text: Produktion av ekologiska kycklingprodukter måste bedrivas enligt en särskild EU-förordning. Exempelvis måste kycklingarna ges ekologiskt foder och det får finnas högst 4 800 kycklingar per byggnad hos uppfödarna. Vad gäller kycklingarnas livslängd, får de slaktas först efter 81 dagar, eller om de är av långsamväxande art, först efter 71 dagar. Det är upp till varje medlemsstat att bestämma vad som menas med långsamväxande. Sverige har hittills inte haft några nationella föreskrifter om vad som utgör en långsamväxande hybrid. Sådana föreskrifter kommer dock att träda i kraft den 1 januari 2016. Enligt de nya föreskrifterna anses en slaktkyckling vara långsamväxande om den har en tillväxttakt om högst 45 gram per dag.

text: Vid sidan av EU-reglerna ställer organsationen Krav olika villkor för Kravmärkning. Krav har hittills klassificerat kycklingar som långsamväxande om tillväxten uppgår till högst 50 gram per dag, vilket innebär att kycklingarna slaktas efter cirka 71-76 dagar.

text: En ekologisk kyckling kostar 3-4 gånger mer att föda upp än en vanlig kyckling, vilket också återspeglas i konsumentpriset. Efterfrågan på ekologisk kyckling har ökat kraftigt under senare år och Konkurrensverkets marknadskontakter visar att det idag finns en brist på sådan kyckling.

text: Utredning

text: Konkurrensverket har hämtat in och granskat information från SweHatch och Reko samt hållit telefonmöten med Jordbruksverket, en konsult inom ekologisk fjäderfäproduktion, Blenta, Bjärefågel samt de tre stora dagligvarukedjorna Axfood, Coop och Ica.

text: Skäl för beslutet

text: Enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL, liksom enligt

text: artikel 102 FEUF

text: , är missbruk av dominerande ställning förbjudet. Sådant missbruk kan särskilt bestå i att det dominerande företaget begränsar produktion, marknader eller teknisk utveckling till skada för konsumenterna. Ett förfarande som under vissa omständigheter kan utgöra missbruk av dominerande ställning är s.k. leveransvägran.

text: Relevant marknad och dominans

text: En dominerande ställning har av EU-domstolen definierats som en stark ekonomisk ställning hos ett företag som gör det möjligt för företaget att i betydande omfattning agera oberoende av kunder och konkurrenter och i sista hand konsumenterna. För att kunna bedöma om ett företag har en sådan dominerande ställning är det nödvändigt att definiera relevant produktmarknad

text: och relevant geografisk marknad. Även relevanta marknader på vilka det aktuella förfarandet kan skada konkurrensen måste definieras.

text: SweHatch bedriver verksamhet med kläckning och försäljning av daggamla slaktkycklingar av hybriderna Ross respektive Rowan Ranger. Konkurrensverkets utredning har visat att konventionella kycklinghybrider som Ross och Cobb å ena sidan och Rowan Ranger å andra sidan i vissa avseenden har olika egenskaper och är optimerade för olika typer av uppfödning. Vad gäller producenternas försäljning av kycklingprodukter till bl.a. dagligvaruhandeln visar utredningen att kunderna särskilt efterfrågar svensk ekologisk kyckling men att denna efterfrågan i dagsläget inte i någon större utsträckning påverkas av vilken hybrid som används i produktionen. Marknadsförhållandena i ärendet tyder på att de geografiska marknaderna bör anses vara nationella.

text: SweHatchs marknadsandel andel av den totala produktionen av daggamla kycklingar i Sverige överstiger med god marginal 50 procent. Vad gäller tillhandahållande av daggamla kycklingar av hybriden Rowan Ranger, eller någon annan särskilt långsamväxande ras, är SweHatch ensam leverantör i Sverige. Marknadsandelar överstigande 50 procent tyder i allmänhet på en dominerande ställning även om olika marknadsförhållanden kan leda till en annan slutsats.

text: I det aktuella ärendet är det dock inte nödvändigt för Konkurrensverket att ta slutlig ställning till vare sig marknadsavgränsningar eller till om SweHatch ska anses ha någon dominerande ställning.

text: Missbruk

text: Utgångspunkten för bedömningen av leveransvägran är att alla företag har rätt att fritt välja handelspartner och fritt disponera över sina tillgångar. Dominerande företag har inte någon generell leveransskyldighet utan det är endast under särskilda förutsättningar som det utgör missbruk att inte leverera en viss produkt.

text: När det gäller leveransvägran till nya kunder har EU-domstolen i målet Bronner, efter att ha kommenterat sina tidigare i sammanhanget viktiga avgöranden, funnit att leveransvägran utgör missbruk om följande villkor är uppfyllda:

text: (i) Vägran är av beskaffenhet att eliminera all konkurrens på nedströmsmarknaden från företaget som efterfrågar nyttigheten,

text: (ii) vägran inte är objektivt berättigad, och att

text: (iii) nyttigheten i sig är oundgänglig (nödvändig) för att den som efterfrågar den ska kunna bedriva sin verksamhet, på så sätt att det inte finns något faktiskt eller potentiellt alternativ till nyttigheten.

text: Enligt senare praxis måste inte vägran eliminera all konkurrens på nedströmsmarknaden. Det är tillräckligt att vägran riskerar att eliminera all effektiv konkurrens på marknaden.

text: En insatsprodukt anses endast nödvändig om det inte finns något faktiskt eller potentiellt alternativ som konkurrenterna kan använda för att, åtminstone på lång sikt, motverka leveransvägrans negativa konsekvenser.

text: Av rättspraxis följer att det kan finnas anledning att göra en viss skillnad i bedömningen med hänsyn till om det är fråga om en vägran som avser en ny kund eller om det är fråga om en vägran att leverera till en etablerad kund. Marknadsdomstolen har t.ex. funnit att det i regel utgör missbruk när ett dominerande företag, utan objektivt godtagbara skäl, vägrar att fortsätta leverera nödvändiga produkter till en etablerad kund.

text: För att Europeiska kommissionen ska prioritera en utredning avseende leveransvägran ska det ska vara fråga om en objektivt nödvändig insatsvara, både när det gäller nya och befintliga kunder. Kommissionen anser dock att det är mer sannolikt att en insatsvara är nödvändig om den aktuella vägran är riktad mot en tidigare kund som gjort investeringar i den handelsförbindelsen för att använda aktuell insatsprodukt och som det dominerande företaget tidigare ansett det vara lönsamt att leverera till.

text: Även under andra omständigheter kan det utgöra ett missbruk om ett dominerande företag, utan objektivt godtagbara skäl, avbryter leveranser till en etablerad kund när åtgärden är ägnad att allvarligt hämma konkurrensen. Vid bedömningen tas bland annat hänsyn till leveransavstängningens syfte och effekt samt övriga omständigheter. Till exempel kan det vara fråga om leveransvägran i syfte att vidmakthålla en viss prisnivå eller att avskräcka kunden från att distribuera konkurrerande produkter.

text: Missbruk föreligger inte om det dominerande företaget kan visa att det har objektivt godtagbara skäl för sitt agerande. Bristande kapacitet anses i regel utgöra saklig grund för leveransvägran.

text: Mot bakgrund av dessa överväganden gör Konkurrensverket följande bedömning.

text: Oavsett om det är frågan om leveransvägran till en ny eller en etablerad kund krävs i regel, för att det ska vara fråga om missbruk, att förfarandet avser en produkt som är nödvändig att det ska vara möjligt att kunna konkurrera effektivt i efterföljande marknadsled. Det är inte tillräckligt att en alternativ insatsvara är mindre fördelaktig än den efterfrågade insatsvaran.

text: Konkurrensverkets marknadskontakter visar att Rowan Ranger är bättre lämpad än t.ex. Cobb eller Ross för ekologisk produktion av kycklingar då ekologiska kycklingar ska födas upp längre än konventionell kyckling. De konventionella kycklinghybriderna växer snabbare och är anpassade för att nå en optimal slaktvikt efter cirka 30-33 dagar. Tillväxten kan dock dämpas genom att man anpassar fodret. Ross eller Cobb har fram tills helt nyligen använts för produktion av svensk ekologisk kyckling. Enligt Konkurrensverkets utredning är det möjligt även för konventionella kycklinghybrider att hålla den tillväxttakt om 45 gram per dag som från den 1 januari 2016 gäller för att betecknas som långsamväxande. Det finns således varken rättsliga eller avgörande praktiska hinder mot att använda Ross eller Cobb för ekologisk kycklingproduktion.

text: Konkurrensverkets marknadskontakter visar vidare att efterfrågan på ekologisk kyckling är stor och att det idag finns en brist på ekologiska kycklingprodukter. Representanterna för dagligvaruhandeln har uppgett att butikerna och konsumenterna i dagsläget efterfrågar svensk ekologisk kyckling oberoende av vilken hybrid som använts i produktionen.

text: Konkurrensverkets utredning ger mot denna bakgrund inte något tydligt stöd för att tillgång till just daggamla Rowan Ranger-kycklingar under nuvarande marknadsförhållanden är nödvändig för att ett företag ska kunna bedriva verksamhet med produktion av ekologisk kyckling och konkurrera effektivt vad gäller försäljning av ekologiska kycklingprodukter.

text: Konkurrensverket noterar därutöver att SweHatchs produktion av daggamla Rowan Ranger-kycklingar är i ett uppstartsskede och att företaget har haft problem att nå upp till de volymer kläckta kycklingar som företaget hade räknat med.

text: Med hänsyn till ovanstående bedömer Konkurrensverket att det inte finns skäl att fortsätta att utreda ärendet. Konkurrensverket skriver därför av ärendet från vidare handläggning.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte något ställningstagande till huruvida det aktuella förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det aktuella förfarandet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: De företag som berörs av beslutet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL.

text: Särskild talan om missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL väcks genom ansökan om stämning vid Marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Martin Mandorff. Föredragande har varit konkurrenssakkunniga Emma Nörler Trautmann.

text: Kopia till:

text: SweHatch AB Reko Gårdar i Sverige AB


motpart: Vilda bär

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Detalj- och dagligvaruhandel

title: Vilda bär

sammanfattning: Här kan du ta del av ärende dnr 586/2023.

text: Vad ärendet rör

text: Konkurrensbegränsande samarbeten

text: Varför ärendet prioriterats

text: Misstanken rör horisontella samarbeten som kan utgöra överträdelser av

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen

text: genom att företagen på ett otillåtet sätt kan ha koordinerat sina inköps- och försäljningspriser.

text: Platsundersökningar

text: Konkurrensverket har genomfört platsundersökningar i Sverige hos företag aktiva inom bärbranschen.

text: Den finska konkurrensmyndigheten utförde samtidigt inspektioner i Finland hos företag aktiva inom samma bransch. Platsundersökningarna i Sverige och Finland har delvis genomförts i samarbete mellan de två nationella konkurrensmyndigheterna.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2025-03-14 (Dnr 586/2023)

text: Konkurrensverket har utrett en misstanke om att ett antal svenska företag inom bärbranschen på ett otillåtet sätt har avtalat eller samordnat sig med konkurrerande företag om inköps- och försäljningspriser på vilda bär i Sverige. Konkurrensverket bedömer att det inte finns skäl att fortsätta utredningen och avslutar ärendet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – Bärbranschen

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utredningen i ärende med dnr 586/2023 rörande en misstänkt överträdelse av förbudet i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 101 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF-fördraget, på den svenska marknaden för inköp och försäljning av vilda bär.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Under 2023 assisterade Konkurrensverket, på begäran, den finska konkurrensmyndigheten, Konkurrens- och konsumentverket, i enlighet med artikel 22 i förordning 1/2003 , att genomföra en platsundersökning hos ett svenskt företag, i syfte att säkra eventuella bevis med anledning av att Konkurrens- och konsumentverket misstänkte att ett antal företag deltagit i en överträdelse av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbeten i

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: . Konkurrens- och konsumentverkets misstanke avsåg en potentiell överträdelse vad gäller inköps- och försäljningspriser på vilda bär i Finland.

text: 2. Konkurrens- och konsumentverkets uppgifter innehöll även indikationer på att svenska företag kunde ha deltagit i en misstänkt överträdelse av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbeten i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och artikel 101 i

text: EUF-fördraget på den svenska marknaden vad gäller inköps- och försäljningspriser på vilda bär, vilket föranledde Konkurrensverket att initiera en egen tillsynsutredning.

text: Konkurrensverkets utredning i ärendet

text: Det utredda förfarandet

text: 3. Konkurrensverkets misstankar har bestått i att ett antal svenska företag inom bärbranschen har avtalat eller samordnat sig med konkurrerande företag om inköps- och försäljningspriser på vilda bär i Sverige. Det har även funnits misstankar om att företagen har utbytt annan strategisk information om exempelvis volymer plockade bär och lokalisering av bärplockare.

text: 4. Företagen som förekommer i utredningsmaterialet har i varierande omfattning utbytt uppgifter av detta slag under en tidsperiod mellan 2011 och 2023. Företagen har haft kontakter dels med varandra, dels med andra företag aktiva inom bäruppköparledet respektive förädlingsledet. Flertalet kontakter har varit bilaterala och har mellan vissa aktörer varit omfattande. Kontakterna har skett via sms, e-post och telefon. De skriftliga kontakterna har ofta innehållit kortfattad information om inköps- och/eller försäljningspriser, områden där bärplockningen skett samt diskussioner om volymer plockade bär. Under utredningen har Konkurrensverket även tagit del av avtal respektive avtalsutkast som anger att prissättning ska ske i samråd med andra aktörer alternativt följa andra aktörers prissättning.

text: 5. Företagen är aktiva på marknaden antingen som direkta konkurrenter i bäruppköparledet och/eller som inköpare av bär i egenskap av förädlare. Flera av företagen förefaller även ha haft affärsförhållanden med varandra under vissa år och/eller gjort enstaka köp av bär av varandra.

text: Utredningsåtgärder

text: 6. Efter beslut från Patent- och marknadsdomstolen genomförde Konkurrensverket i september 2023 platsundersökningar hos Polarica AB (Polarica) och Blommor och Bär i Söderhamn AB med dotterbolaget Bäruppköpet Norrland AB (gemensamt Blommor och Bär) samt genom assistans från Konkurrensoch konsumentverket hos Polaricas finska dotterbolag Polarica Marjahankinta Oy och Kaskein Marja Oy, samt deras konkurrenter Marja Bothnia Berries Oy och Kiantama Oy.

text: 7. Under platsundersökningarna inhämtades en stor mängd material som Konkurrensverket har analyserat. Inom ramen för utredningen har Konkurrensverket även hållit förhör med företrädare för ett av de misstänkta företagen samt ställt frågor och hållit intervjuer med andra aktörer aktiva i bärbranschen. Information har även inhämtats genom att ta del av olika rapporter om branschen.

text: 8. Vidare hölls under februari 2025 möten med Polarica (förädlare och bäruppköpare genom dotterbolaget Polarica Skogsbärsinköp AB), Blommor och Bär (bäruppköpare), Ransäters Invest AB (bäruppköpare, vars verksamhet numera har flyttats över till Sweden Berry AB), Olle Svenssons Partiaffär AB (förädlare), Skogsmat i Uddeholm AB (förädlare) och Norrskensbär AB (bäruppköpare), vilka är några av de företag som på olika sätt förekommer i materialet som inhämtats vid platsundersökningarna.

text: 9. Under dessa möten behandlades marknadsstrukturen samt prissättningen inom branschen med fokus på viseringsplockning och inköpspris, s.k. plockarpris. Konkurrensverket redogjorde även för hur formuleringar och uttalanden i kontakter företagen emellan, som Konkurrensverket sett i materialet som inhämtats vid platsundersökningarna, kan bedömas i förhållande till konkurrensreglerna och företagen gavs möjlighet att utveckla kontexten kring dessa kontakter.

text: 10. Vad som framkom under mötena tydliggjorde att det rör sig om en komplex marknad med utpräglad transparens vad gäller plockarpriser, som har sin förklaring i bland annat marknadens struktur och de regelverk som är kopplade till bärplockningsverksamhet. Dessa aspekter utvecklas närmare under rubrikerna Marknaden och Prissättningen nedan.

text: 11. Vid mötena beskrev Konkurrensverket risken för negativa effekter på konkurrensen vid transparens i kontakter mellan konkurrerande företag och vikten av löpande arbete med regelefterlevnad kopplat till det konkurrensrättsliga regelverket.

text: Marknaden

text: 12. I Sverige ger allemansrätten var och en rätt att plocka vilda bär. Kommersiellt organiserad bärplockning på annans mark är tillåten så länge bärplockningen inte medför skada eller andra besvär för markägaren.

text: 13. Marknadsstrukturen för den svenska marknaden för handel med vildväxande bär kan något förenklat illustreras enligt följande:

text: 14. Marknadsstrukturen är i verkligheten mer komplicerad. Vissa företag är exempelvis aktiva inom flera marknadsled och har flera underleverantörer. Det kan också finnas flera nivåer av depåer. Likaså varierar aktörernas förhållande till varandra, vilket innebär att företag i samma marknadsled ibland köper respektive säljer bär av/till varandra och då inte agerar som direkta konkurrenter utan som köpare respektive leverantörer av bär. Att företagens roller växlar förklaras av att plockade bär är en färskvara som snabbt måste tas om hand av ett företag som just då har kapacitet (avseende bland annat transport, logistik och infrysning) vid variationer i plockade volymer.

text: 15. Bärplockning sker genom friplockning och viseringsplockning, som utgör två skilda system och styrs av olika regelverk. Vid friplockning finns inget samordningsföretag utan bären lämnas in vid depåer och köps sedan av bäruppköpare. Det finns också olika typer av friplockare: vissa bor i Sverige, andra är här som turister och vissa hämtas hit av företag som köper in bär. I vart fall fram till bärsäsongen 2024 har friplockare utgjort en mindre andel av den totala andelen bärplockare och stått för en mindre andel av den totala mängden bär som plockas i Sverige.

text: 16. Konkurrensverkets utredning har framförallt berört viseringsplockning. Viseringsplockning sker vanligtvis av säsongsarbetare som tillfälligt vistas i Sverige under sommarhalvåret. Bärplockarna är anställda av ett utländskt bemanningsföretag, samordnaren, men de bär de plockar lämnas till den bäruppköpare som är uppdragsgivare åt plockarna. Huvudansvaret för att söka uppehålls- och arbetstillstånd i Sverige åt plockarna förefaller oftast ligga på bäruppköparen. Samordnaren garanterar plockarna en viss lönenivå, som regeringen har beslutat ska motsvara minst 80 procent av medianlönen i Sverige från och med 1 november 2023. Det är samordnaren som betalar bärplockarens löner men i de flesta fall garanteras dessa av bäruppköparen. Förädlaren ställer ofta i sin tur en garanti till bäruppköparföretaget för det fall bäruppköparen och ytterst samordnaren inte kan fullfölja sitt garantiansvar i förhållande till viseringsplockarna. Bäruppköparen garanterar vanligtvis att viseringsplockarna har tillgång till exempelvis transportmedel, kost och logi och förhandlar fram kontrakt med samordnaren om villkoren för att köpa upp bär inklusive förhandsavtalade volymer. Volymerna beror i sin tur på hur mycket bär förädlaren som bäruppköparen levererar till efterfrågar.

text: 17. Arbetstillståndet styr att viseringsplockarna exklusivt ska plocka bär åt det svenska företag som kontrakterat samordnaren. Det har dock framgått att exklusiviteten inte alltid följs av viseringsplockarna, då det förekommer att dessa säljer bär till konkurrerande bäruppköpare, eller till andra förädlare och producenter.

text: 18. Bäruppköpare säljer sedan de orensade bären vidare till förädlare som rensar, fryser in och på annat sätt förädlar bär till produkter som är färdiga att konsumeras, eller produkter som säljs vidare till diverse industrier inom livsmedels-, hälsokost- eller skönhetsbranschen för ytterligare bearbetning. Dessa producenter säljer sedan de färdiga produkterna till slutkund för konsumtion. Vissa förädlare/producenter kräver bär av visst ursprung eller med viss certifieringsmärkning såsom KRAV-märkning.

text: Prissättningen

text: 19. Under utredningen har framförts olika beskrivningar av hur prissättningen på den svenska bärmarknaden sker, vilket kan förklaras av att aktörerna är aktiva i olika marknadsled och tillämpar olika prismekanismer, förhandlingsstrategier och avtalsstrukturer. Prissättningen förefaller dock ske på liknande sätt för olika typer av vildväxande bär (blåbär, lingon och hjortron).

text: 20. Följande tre begrepp relaterade till pris förekommer ofta i utredningsmaterialet: plockarpris, provision och försäljningspris. Försäljningspriset är det pris som förädlare/grossist tar ut av sina kunder, och kan kortfattat sägas inkludera plockarpris plus provision till bäruppköparen, kostnader för transport och rensning, overheadkostnader samt en vinstmarginal. Eftersom utredningen framförallt har fokuserat på potentiella informationsutbyten kopplade till plockarpris kommer inte försäljningspriset beröras närmare.

text: Plockarpris 21. Plockarpriset är det pris som bäruppköparen betalar för bären. Betalningen sker per kilo bär som vägs in i samordnarnas anläggningar, vid de bärdepåer som drivs av mindre bäruppköpare eller direkt hos bäruppköparen.

text: 22. Plockarpriset sätts dagligen eller veckovis och beror på tillgången på bär lokalt/regionalt i Sverige och marknadspriset på europeisk och global nivå. Tillgången styrs av väderförhållandena lokalt inför varje säsong, där exempelvis torka leder till färre bär och högre priser. Plockarpriset avgörs i vart fall för större aktörer till stor del innan säsongen börjar, i samband med att förhållandena i skogen undersöks i förväg av ”spanare” som uppskattar ungefär vilka mängder bär som kommer att finnas genom att åka runt och inspektera olika skogsområden. Utifrån prognosticerad tillgång och erfarenhet av plockarkapacitet, fastställs därefter vilket plockarpris som ska gälla med hänsyn till kollektivavtalsenlig lön. Om denna lönenivå inte uppnås på grund av att bärvolymerna blir mindre än väntat måste arbetsgivaren betala bärplockarna garantilön i efterhand. Detta medför ett incitament för aktörerna att kontinuerligt hålla koll på plockarpriset för att säkerställa att plockarna når upp till garantilönen genom volymerna de plockar. Om volymerna blir mindre än förväntat behöver därför plockarpriset justeras upp under säsongen för att undvika att betala garantilön till bärplockarna i efterhand. Plockarpriset kan även justeras upp för att ge bärplockarna incitament att plocka mer bär så att redan avtalade volymer kan levereras till förädlare.

text: 23. Tillgången till arbetskraft har också inverkan på både plockarpriset och den övergripande prisbilden på marknaden. 2024 var det enbart en aktör som beviljades de arbetstillstånd för viseringsplockare som den ansökt om, vilket medförde en markant förändring på marknaden vad gäller antalet viseringsplockare och därmed även mängden plockade bär.

text: 24. Utredningen har visat att det råder en hög pristransparens på inköpsmarknaden för bär. Plockarpriset anslås lokalt vid inköpsplatserna i enlighet med riktlinjer framtagna av branschorganisationerna Livsmedelsföretagen och Svensk Dagligvaruhandel. Avsikten är att prissynlighet ska säkerställa

text: att priset som plockarna får är detsamma som det pris bäruppköparen betalar, så att ingen mellanhand kräver betalning för rätt att plocka bär eller liknande. Även Skattemyndigheten har ett intresse av att plockarpriserna är rätt redovisade för att kunna säkerställa att rätt mervärdesskatt betalas. Därutöver publiceras priset i sociala medier, på webbplatser och i olika nyhetsmedier.

text: 25. Plockarpriset sprids även i stor omfattning mellan bärplockare både lokalt i Sverige samt genom personer de känner i sitt hemland, från person till person eller via telefon och olika meddelandeappar. Det händer också att viseringsplockarna byter arbetsgivare från år till år, vilket även det medför ett ökat informationsutbyte. Bärplockarna strävar av naturliga skäl efter att tjäna så mycket som möjligt och viseringsplockare kan därför använda information om förändringar i plockarpriset som påtryckningsmedel för att få uppdragsgivaren, dvs. bäruppköparen, att höja plockarpriserna. Om plockarpriserna inte höjs kan plockarna gå ut i strejk eller lämna kvar bär i skogen för att sedan väga in dessa en dag med högre plockarpris, vilket påverkar bärkvaliteteten negativt. Plockarna kan också välja att sälja bären utanför avtalsrelationen som friplockare. För att undvika detta brukar plockarpriserna för friplockning respektive viseringsplockning vara i princip identiska.

text: 26. Genom bärplockarna får på så sätt bäruppköpare information om sina konkurrenters plockarpris. Eftersom förädlaren som ska köpa bären som utgångspunkt måste godkänna eventuella prisjusteringar som bäruppköparen vill göra får även förädlarna ta del av denna information. Eftersom priserna fluktuerar kan pris justeras muntligen löpande under säsong inom gällande avtal mellan förädlare och bäruppköpare. Huruvida en bäruppköpare väljer att justera plockarpriset efter andra aktörers plockarpris är bland annat beroende på vilka bärvolymer som företaget har behov av just då. Det händer att bäruppköparen höjer plockarpriset även om förädlaren inte godkänner en höjning för att behålla volymer eller för att plockarna ska nå upp till sin garantilön, vilket innebär att bäruppköparen då tar av sin provision för att täcka den kostnaden. Under utredningen har av den anledningen framförts olika uppfattningar från bäruppköparna och förädlarna om vem det är som egentligen sätter plockarpriset.

text: 27. Generellt sett förefaller bäruppköparna och förädlarna eftersträva ett enhetligt plockarpris i Sverige för att undvika att bärplockare går ut i strejk eller börjar sälja bär till en annan aktör än sin uppdragsgivare. Det kan dock förekomma lokala/regionala avvikelser i pris bland annat beroende på tillgång till och kvaliteten på bär. Vid behov av större volymer bär kan en aktör höja sitt plockarpris över den prisnivå som ”satts” av andra aktörer för

text: att ge incitament till sina bärplockare att plocka mer. Det har uttryckts att plockarpriset används som gas respektive broms för att få bärplockarna att plocka större eller mindre volymer bär.

text: Provision 28. Utöver plockarpriset utgör provisionen en annan central komponent i prissättningen av vilda bär. Provisionen beräknas per kilo bär och är en kostnad som tas ut, ovanpå plockarpriset, av bäruppköparen i förhållande till förädlaren. Provisionen ska bland annat täcka bäruppköparens omkostnader för transport, depåkostnader, verksamhetskostnader och vinst. Plockarpriset per kilo tillsammans med provisionen utgör ett sammanslaget bärpris som bäruppköparen fakturerar förädlaren. Vertikalt integrerade aktörer tillämpar egna prissättningsmodeller som inte innehåller någon provisionskomponent.

text: 29. Provisionen är vanligtvis fast och förhandlas fram mellan förädlare och bäruppköpare inför varje plockningssäsong, i samband med att företagen sluter samarbetsavtal. I utredningen har även framkommit att provisionen i vissa fall kan höjas eller sänkas under säsongen. Exempelvis kan god tillgång på bär leda till att provisionen justeras ner. Ökade transportkostnader kan däremot vara en anledning till att provisionen höjs.

text: 30. Bäruppköpare tjänar enbart pengar på sin provision. Sänks plockarpriserna plockar troligtvis bärplockarna mindre volymer och bäruppköparen får då in lägre provisionsersättning. Det är därför viktigt för bäruppköparna att ta reda på vilket plockarpris andra aktörer betalar för att inte ”tappa bär” genom att deras bärplockare väljer att sälja bär till ett annat företag som erbjuder högre pris.

text: 31. Att döma av vad som framkommit under utredningen diskuterar aktörerna inte uppgifter kopplade till provisioner utöver vad som krävs för fullgörande av ett avtals-/leverantörsförhållande eller en offertförfrågan.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 32. Förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: gäller avtal och samordnade förfaranden mellan företag som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt.

text: 33. Det konkurrensrättsliga regelverket förutsätter att företag ska agera självständigt på marknaden, oberoende av sina konkurrenter.

text: 34. Konkurrensverkets utredning har omfattat en potentiell överträdelse av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete genom avtal eller samordning om inköps- och försäljningspriser på vilda bär eller genom

text: utbyte av strategisk information om aktuella och framtida inköps- och försäljningspriser, volymer plockade bär och lokalisering av bärplockare.

text: 35. Vid bedömningen av om utredningen ska fortsätta beaktar Konkurrensverket att den svenska bärbranschen präglas av stor transparens vad gäller plockarpriser och att omfattande kontakter har förekommit mellan företagen inom branschen. Det material som Konkurrensverket har tagit del av under utredningen indikerar att ett långtgående och omfattande informationsutbyte förefaller ha blivit praxis inom branschen. I många fall har meddelandenas kontext dock varit svår att utläsa, särskilt gällande vad vissa sifferuppgifter syftar på, från vem eller vilka informationen härstammar samt i vilken roll ett visst företag agerat (exempelvis som direkt konkurrent eller som kund/leverantör). Detta medför svårigheter att identifiera i vilken roll som aktörerna agerat vid de olika kontakterna. Företagen har inom ramen för affärsförhållanden eller som del av en offertförfrågan utbytt information kring marknadsförhållanden och prisuppgifter med varandra i samband med prisförhandlingar. Sådana informationsutbyten kan vara nödvändiga i en distributionskedja och behöver inte stå i strid med konkurrensregelverket.

text: 36. Vid de möten som Konkurrensverket har hållit med företag som förekommer i dokumentationen har framkommit att marknadsstrukturen är komplex med många och varierande lager av aktörer vars roller i förhållande till varandra växlar från tid till annan. Det har också framkommit att marknaden präglas av en utbredd transparens vad gäller plockarpriser. Marknaden är även styrd av omfattande regelverk och riktlinjer kopplade till bland annat arbetstillstånd för bärplockare, garantilöner och synliggörande av plockarpriser för att säkerställa ursprung och att plockarna får rätt betalt. Aktörerna förefaller diskutera plockarpriser bilateralt men har uppgett att detta görs inom ramen för en avtalsrelation eller en offertförfrågan. Enligt vad som framkommit under utredningen diskuterar eller utbyter aktörerna inte information om provisioner utöver det som är direkt nödvändigt inom ramen för en avtalsrelation eller en offertförfrågan. Främst med tanke på transparensen kring plockarpriser och att provisionen är det element som förefaller vara direkt kopplat till bäruppköparnas vinst framstår provisionen som en strategiskt viktig parameter ur ett konkurrensperspektiv.

text: 37. Vidare har bärbranschen granskats av olika tillsynsmyndigheter under de senaste åren och utgör en bransch i förändring, med hänvisning inte minst till färre beviljade arbetstillstånd för säsongsarbete och högre lönenivåer. Denna utveckling inklusive Konkurrensverkets utredning har föranlett en ökad medvetenhet hos aktörerna vad gäller regelefterlevnad av bland annat det konkurrensrättsliga regelverket.

text: 38. Mot denna bakgrund finner Konkurrensverket inte skäl att fortsätta utreda om förfarandet strider mot

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: Konkurrensverkets beslut att avsluta utredningen innebär dock inte ett ställningstagande till om förfarandet är i överensstämmelse med konkurrensreglerna.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören Marie Östman. Föredragande har varit konkurrensrådet Karin Wisenius.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Anvisning om annan möjlighet till prövning

text: Detta beslut kan enligt

text: 7 kap. 1 §

text: KL inte överklagas. Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Kopia till:

text: Polarica AB Blommor och Bär i Söderhamn AB/Bäruppköpet Norrland AB Ransäters Invest AB Olle Svenssons Partiaffär AB Skogsmat i Uddeholm AB Norrskensbär AB

text: Polarica Marjahankinta Oy Kaskein Marja Oy Marja Bothnia Berries Oy Kiantama Oy

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.