title: Ulricehamns kommun - avtal avseende revisionstjänster

text: Ulricehamns kommun – avtal avseende revisionstjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Konkurrensverkets beslut innebär inte något ställningstagande avseende tillåtligheten av Ulricehamns kommuns agerande.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket har fått tips om att Ulricehamns kommun har ingått upphandlingspliktigt avtal avseende revisionstjänster utan att annonsera upphandlingen enligt lag (

text: ) om offentlig upphandling.

text: Konkurrensverket har inhämtat uppgifter om vilka avtal avseende revisionstjänster som Ulricehamns kommun ingått, dels från kommunens egen förvaltning, och dels genom att söka i allmänt tillgängliga databaser innehållande annonserade offentliga upphandlingar. Det kan därvid konstateras att Ulricehamns kommun under år 2011 har annonserat en offentlig upphandling av revisionstjänster. Det då ingångna avtalets löptid sträcker sig, med förlängningsoptioner inräknade, till och med den 15 juni 2015.

text: Kommunen har vid ett antal tillfällen köpt revisionstjänster från andra leverantörer än den som tilldelades avtal i kommunens upphandling. Som skäl för detta anger kommunen att det handlat om särskilda granskningar, föreslagna av den leverantör som upphandlats i ovannämnda förfarande, men där leverantören av jävsskäl inte kunnat åta sig uppdragen. De särskilda granskningarna, vars sammanlagda avtalsvärde uppgår till cirka 249 000 kronor, utfördes under åren 2012 och 2013.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om ett ärende ska utredas vidare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur -05 -023 1 02 , 08-24 55 43 .4 v1 , 5 20 KKV1


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: Svensk Försäkring

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Finans och försäkring

publisher: Konkurrensverket

title: Svensk Försäkrings branschrekommendation om provisioner

org: kkv

sammanfattning: Konkurrensverket har avslutat en utredning angående Svensk Försäkrings rekommendation till sina medlemsföretag att inte betala provision till oberoende förmedlare av skadeförsäkring.

text: Rekommendation om provisionsförbud

type: rubrik

text: Den 16 januari 2015 fick Konkurrensverket in ett klagomål från Branschorganisationen för Privatekonomiska Förmedlings- och Jämförelsetjänster (BPFJ) avseende en rekommendation om provisionsförbud som Svensk Försäkring gett ut. Rekommendationen löd enligt följande:

type: stycke

text: "De av Svensk Försäkrings medlemsföretag som meddelar direkt skadeförsäkring rekommenderas att, när försäkring förmedlas av oberoende försäkringsförmedlare till kund, inte offerera eller ingå avtal med kund, försäkringstagare eller oberoende försäkringsförmedlare om ersättning till förmedlaren. Medlemsföretagen rekommenderas även att inte medverka vid fakturering eller på annat sätt vid betalning av den oberoende förmedlarens ersättning till konsument.

text: 1 kap. 1 § lagen (2005:405)

text: om försäkringsförmedling och som påstår sig vara och/eller uppfattas av kunden som en rådgivare som arbetar för kundens räkning utan anknytning till ett eller flera försäkringsföretag."

text: BPFJ menade bland annat att rekommendationen riskerade att slå ut de jämförelseföretag som via internet förmedlade skadeförsäkringar till privatkunder, vilket skulle leda till ett minskat konkurrenstryck och högre priser på skadeförsäkringar för konsumenter och att den därmed stred mot förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: konkurrenslagen

text: Marknaden

text: Internetbaserade jämförelsetjänster fungerar på så vis att en konsument får fylla i ett antal uppgifter för att kunna få relevant pris- och övrig villkorsinformation för olika skadeförsäkringar. Jämförelseföretagen inhämtar sedan prisuppgifter från försäkringsbolagen och förser därefter konsumenten med en lista som innefattar olika förslag på lämpliga försäkringsprodukter. Konsumenten kan då välja antingen att på egen hand teckna försäkringen med försäkringsbolaget eller så kan de utnyttja jämförelseföretagens rådgivning per telefon.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Konkurrensverket har utrett om rekommendationen riskerade att begränsa medlemsföretagens försäljning av skadeförsäkringar via alternativa distributionskanaler på ett sätt som stred mot konkurrensreglerna. Om försäkringsbolagen gemensamt begränsade användningen av alternativa distributionskanaler kunde deras incitament att priskonkurrera minska. Det i sin tur hade kunnat leda till höjda konsumentpriser och försämrat produktutbud.

text: För att kunna göra en bedömning av rekommendationens betydelse tog Konkurrensverket kontakt med olika aktörer på marknaden samt med Finansinspektionen som utövar tillsyn över försäkringsmarknaden.

text: Konkurrensverket ställde även kompletterande frågor till Svensk Försäkring och inhämtade underlag i form av interna dokument. Medlemsföretagen i Svensk Försäkring besvarade frågor om framtagandet och kommuniceringen av rekommendationen och förhör hölls med styrelseledamöter i Svensk Försäkring.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Den 17 juni 2016 meddelade Svensk Försäkring att styrelsen vid ett extrainsatt styrelsemöte beslutat att upphäva rekommendationen och att de hade informerat samtliga medlemsföretag. Konkurrensverket fann då inte längre anledning att utreda ärendet vidare och skrev därför, den 7 juli 2016, av ärendet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: KONKURRENSVERKET BESLUT

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsning — Svensk Försäkrings rekommendation om provisionsförbud

text: Konkurrensverkets beslut Konkurrensverket skriver av ärendet och kommer inte utreda saken ytterligare.

text: Ärendet Ärendet initierades hos Konkurrensverket efter ett klagomål från Branschorganisationen för Privatekonomiska Förmedlings- och Jämförelsetjänster (BPEJ) som kom in till Konkurrensverket den 16 januari 2015 avseende Svensk Försäkrings rekommendation om provisionsförbud (Rekommendationen).

text: BPFJ har i sin skrivelse gjort gällande att Rekommendationen riskerar att slå ut de

text: jämförelseföretag som via internet förmedlar skadeförsäkringar till privatkunder,

text: vilket leder till ett minskat konkurrenstryck och högre priser på skadeförsäkringar för konsumenter. Mot denna bakgrund anser BPFJ att Rekommendationen strider mot konkurrensreglerna.

text: Konkurrensverket har i förevarande ärende utrett Rekommendationens förenlighet med förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete enligt 2 kap. 18

text: konkurrenslagen

text: (2008:579, KL) och artikel 101 i fördraget mot Europeiska unionens funktionssätt (FEUF). Rekommendationen som utfärdades den 9 oktober 2014 av Svensk Försäkring till medlemsföretagen har följande ordalydelse:

text: ”De av Svensk Försäkrings medlemsföretag som meddelar direkt skadeförsäkring rekommenderas att, när försäkring förmedlas av oberoende försäkringsförmedlare till kund, inte offerera eller ingå avtal med kund, försäkringstagare eller oberoende försäkringsförmedlare om ersättning till förmedlaren. Medlemsföretagen rekommenderas även att inte medverka vid fakturering eller på annat sätt vid betalning av den oberoende förmedlarens ersättning till konsument.

text: KONKURRENSVERKET BESLUT

text: Med oberoende försäkringsförmedlare avses de som bedriver sådan yrkesmässig verksamhet som avser i 1 kap. 1 $ lagen (

text: ) om försäkringsförmedling och som påstår sig vara och/eller uppfattas av kunden som en rådgivare som arbetar för kundens räkning utan anknytning till ett eller flera försäkringsföretag.”

text: Företagen BPFJ är en ideell förening och branschorganisation för företag som arbetar med konsumentjämförelser inom privatekonomi. BPFJ:s medlemmar är jämförelseföretagen Insplanet och Compricer vars affärsidé går ut på att tillhandahålla lättillgängliga internetbaserade jämförelsetjänster och via kostnadsfri rådgivning per telefon förmedla bl.a. skadeförsäkringar till privatkunder. Av Konkurrensverkets utredning framgår att jämförelseföretagen har en affärsmodell som bygger på att de tar betalt för sina tjänster i form av provision från de försäkringsbolag vars produkter de förmedlar istället för att ta betalt genom en avgift direkt från kunden.

text: Svensk Försäkring är en ideell förening och branschorganisation för försäkringsföretag som bedriver försäkringsrörelse i Sverige. Enligt 1 $i föreningens stadgar är Svensk Försäkrings ändamål att tillvarata medlemmarnas

text: intressen och deras möjligheter att verka i Sverige och utomlands. För fullgörande

text: ståndpunkter samt verkställa utredningar och väcka frågor av betydelse för den

text: privata försäkringsverksamheten.

text: Svensk Försäkrings medlemskår består av 47 liv- och skadeförsäkringsbolag. Utöver de mindre försäkringsbolagen som bedriver försäkringsrörelse i Sverige, är samtliga av de fyra största försäkringbolagen Länsförsäkringar, If, Folksam, och Trygg-Hansa medlemmar i Svensk Försäkring. Av Svensk Försäkrings branschstatistik framgår att de fyra största försäkringsbolagen år 2014 hade tillsammans en marknadsandel om ca 80 procent på en totalmarknad för skadeförsäkringar i Sverige.

text: Sammanfattning av Konkurrensverkets utredning Konkurrensverket har inom ramen för ärendet ställt kompletterande frågor till Svensk Försäkring och inhämtat underlag i form av interna dokument. Även de enskilda medlemsföretagen i Svensk Försäkring har blivit ålagda att besvara frågor om framtagandet och kommuniceringen av Rekommendationen. Därutöver har Konkurrensverket haft förhör med styrelseledamöter från Svensk Försäkring.

text: Vidare har Insplanet och Compricer ålagts att inkomma med kompletterande information till klagomålet.

text: Konkurrensverket har dessutom ålagt ett flertal mindre försäkringsbolag verksamma på marknaden för direkt skadeförsäkring att delta i en webbenkät i syfte att få en ökad förståelse för marknadsförhållandena. Därefter har uppföljande telefonsamtal och möten ägt rum med försäkringsbolagen. Slutligen kan nämnas att Konkurrensverket haft kontakt med Finansinspektionen som utövar tillsyn över försäkringsmarknaden.

text: Svensk Försäkring har den 17 juni 2016 meddelat Konkurrensverket att styrelsen vid ett extrainsatt styrelsemöte beslutat att upphäva Rekommendationen. Svensk Försäkring har informerat samtliga medlemsföretag om upphävandet av Rekommendationen genom ett pressmeddelande som publicerats på föreningens hemsida.

text: Skäl för beslutet

text: Vid en bedömning om den fråga som anmälts till Konkurrensverket ska granskas närmare väger Konkurrensverket bl.a. förfarandets förmåga att skada konkurrensen och konsumenterna, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. Av betydelse är även Konkurrensverkets förutsättningar att effektivt utreda och ingripa mot problem. Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare.

text: Utgångspunkten för konkurrensreglerna är att samtliga ekonomiska aktörer i princip ska agera självständigt på marknaden. Ett avtal, samordnat förfarande eller beslut av företagsammanslutning som har till syfte eller får till resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på ett märkbart sätt är förbjudna enligt 2 kap. 18 KL och

text: artikel 101 FEUF

text: Förbudet i 2 kap. 1 $ KL omfattar bl.a. beslut av företagssammanslutning där inköps- eller försäljningspriser eller andra affärsvillkor, direkt eller indirekt

text: fastställs mellan företag som är verksamma i samma försäljningsled (s.k.

text: horisontella avtal). Det är inte nödvändigt att beslutet är bindande för medlemmarna utan även rekommendationer till medlemsföretagen kan utgöra ett beslut av en företagsammanslutning.!

text: Konkurrensverket har utrett om Rekommendationen riskerar att begränsa medlemsföretagens försäljning av skadeförsäkringar via alternativa distributionskanaler på ett sätt som strider mot konkurrensreglerna. Om försäkringsbolagen gemensamt begränsar användningen av alternativa distributionskanaler kan deras incitament att priskonkurrera minska, vilket skulle kunna leda till höjda konsumentpriser och försämrat produktutbud.

text: KONKURRENSVERKET BESLUT

text: Med hänsyn till Svensk Försäkrings upphävande av Rekommendationen finner Konkurrensverket inte anledning att utreda ärendet ytterligare. Konkurrensverket skriver därför av ärendet från vidare handläggning. Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om Rekommendationen strider mot konkurrensreglerna.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av 7 kap. 18

text: konkurrenslagen

text: ), KL.

text: De företag som berörs av förfarandet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt 3 kap. 2 8 KL.

text: Särskild talan om förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt 2 kap. 18

text: konkurrenslagen

text: och

text: artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: väcks genom ansökan om stämning vid Marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Göran Karreskog. Föredragande har varit Anna-Karin Neikter Larsson

text: RÄS

type: avgorande


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Bit för Bit AB

title: Avgiftshöjning - postboxar

text: Er skrivelse om Postens avgiftdshöjning - postboxar

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 19 mars 2001 anfört klagomål över Postens aviserade avgiftshöjningar från den 1 mars i år beträffande hyra av postboxar. Ni framhåller bl.a. den bristande konkurrensen på området, och anser att Postens höjning är i strid med

text: konkurrenslagens

text: förbud mot missbruk av en dominerande ställning. Ni hemställer att verket utreder ärendet och tills vidare ålägger Posten att inte vidta några ändringar. Ni begär att frågan skall behandlas i Konkurrensverkets styrelse såsom principiellt viktig.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. För att verket skall utreda ett klagomål och pröva det aktuella agerandet med stöd av KL förutsätts normalt att agerandet påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den berörda varu- eller tjänstemarknaden.

text: Enligt

text: 19 §

text: KL finns ett flertal förfaranden som kan vara missbruk av en dominerande ställning och som är förbjudna enligt lagen. Ett sådant missbruk kan vara att ett dominerande företag påtvingar en kund oskäliga inköps- eller försäljningspriser, s.k. överprissättning. En prövning enligt KL i sådant fall får bl.a. anses omfatta en analys som visar om priset står i rimlig relation till den berörda tjänstens ekonomiska värde. [1] En annan fråga som aktualiseras är fastställande av relevanta marknader och hur Postens m.fl. aktörers distribution av brev m.m. mot särskild avgift skall beaktas i sammanhanget. [2]

text: I detta fall kan noteras att Posten enligt

text: postlagen (1993:1684)

text: inte har skyldighet att tillhandahålla postboxar. Uthyrning av postboxar omfattas inte heller av någon prisreglering från det allmännas sida. Här gäller således fri prissättning, dvs. företagen själva bestämmer vilka priser som skall gälla på området. I Konkurrensverkets rapport Avreglerade marknader i Sverige - en uppföljning (

text: ), som gjorts på uppdrag av regeringen, redovisas närmare vad som gäller enligt

text: postlagen

text: och

text: postförordningen (1993:1709)

text: . Vidare analyseras i rapporten villkoren för tillträde till den postala infrastrukturen och bl.a. systemet med postboxar.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Konkurrensverket vill påminna om att när verket i ett visst fall beslutar att inte meddela något åläggande enligt

text: 23 §

text: KL uppkommer en subsidiär talerätt. Den innebär att de berörda företagen får väcka talan vid Marknadsdomstolen och begära att domstolen meddelar ett åläggande.

text: Avslutningsvis vill Konkurrensverket informera om att verket enligt sin instruktion är ett s.k. enrådighetsverk. Detta innebär att verket inte har någon styrelse, utan generaldirektören är ensam beslutsfattare. Vissa beslut kan dock delegeras till annan befattningshavare. Så har skett i detta ärende.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Kopia till:

text: Posten

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

text: [1] Frågor som rör oskäliga affärsvillkor, konkurrensreglerna och beslut av EG-domstolen utvecklas i

text: Konkurrenslagen

text: - en kommentar (Carlsson m.fl.; s. 246 f.).

text: [2] Konkurrensverket har i beslut med dnr 683/94, 1136/94, 389/96 och 928/97 behandlat konkurrensfrågor med koppling till postboxsystemet.


beslutstyp: Gryningsräd Avskrivning

motpart: LP Bygg & Specialsnickerier AB, Stockholms Stadsbyggare entreprenad AB, Svenska Regmaster AB/SRM Bygg AB

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Bygg och anläggning

title: LP Bygg & Specialsnickerier m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 301/2016 – LP Bygg & Specialsnickerier AB, Stockholms Stadsbyggare entreprenad AB och Svenska Regmaster AB/SRM Bygg AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket har utrett en misstanke om samordning av anbudspriser mellan ett antal företag. Misstanken, som grundade sig på ett anonymt tips, bestod i att de tre företagen mellan sig hade delat upp de projekt som genomfördes efter förnyade konkurrensutsättningar inom ett ramavtal avseende tillgänglighetsanpassning av skolor som upphandlats av Skolfastigheter i Stockholm AB.

text: Under utredningen har det framkommit att de tre företagen har haft omfattande kontakter med varandra under avtalstiden. Utredningen har emellertid inte visat att dessa kontakter utgjort en del av en otillåten samordning.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna. Ärendet skrevs av.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete inom ramavtal för tillgänglighetsanpassning av skolor

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet från vidare handläggning.

text: Ärendet

text: Ärendet inleddes efter att Konkurrensverket fått kännedom om omständigheter som gav upphov till misstanken att LP Bygg & Specialsnickerier AB (LP Bygg), Stockholms Stadsbyggare entreprenad AB (SSAB) och Svenska Regmaster AB /SRM Bygg AB (SRM Bygg) hade överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL. Misstanken bestod i att företagen hade samordnat sina anbud i förnyade konkurrensutsättningar inom ett ramavtal med Skolfastigheter i Stockholm AB (SISAB) avseende tillgänglighetsanpassning av skolor.

text: Den initiala misstanken grundade sig på ett anonymt tips om att de tre ramavtalsleverantörerna skulle ha träffats och fördelat projekten mellan sig vid de förnyade konkurrensutsättningarna, som skedde löpande inom ramen för det aktuella ramavtalet. Utfallet i konkurrensutsättningarna gav också stöd för misstanken, då projekten fördelat sig jämnt mellan de tre ramavtalsleverantörerna, sett till både antal och värde.

text: Mot denna bakgrund gjorde Konkurrensverket en platsundersökning hos de misstänkta företagen i januari 2017.

text: Företagen

text: LP Byggs huvudsakliga verksamhet är byggentreprenader inom offentlig verksamhet och större fastigheter. Utöver detta bedriver LP Bygg verksamhet i form av snickeritillverkning och inredningsdetaljer. LP Bygg är ett helägt

text: dotterbolag till Hallard Holding AB, som i sin tur ägs av två privatpersoner. Omsättningen för LP Bygg 2015/2016 uppgick till 203 553 000 kr.

text: SSAB:s huvudsakliga verksamhet består av ombyggnader och serviceentreprenader. SSAB är ett helägt dotterbolag till Crede Förvaltning AB, som är ett privatägt holdingbolag. Omsättningen för SSAB 2016 uppgick till 52 938 067 kr.

text: SRM Byggs huvudsakliga verksamhet består dels av byggentreprenader, dels av servicetjänster som renoveringar, reparationer och underhåll av byggnader. SRM Bygg är ett privatägt bolag som inte ingår i någon koncern. Omsättningen för SRM Bygg 2016 uppgick till 59 823 000 kr.

text: Det upphandlande bolaget

text: SISAB är ett kommunalt bolag som äger och förvaltar merparten av Stockholms stads förskole-, grundskole- och gymnasieskolefastigheter. Förutom drift och underhåll av fastigheterna arbetar SISAB med om- och tillbyggnationer samt vissa nybyggnationer.

text: Förbud mot konkurrensbegränsande samarbete

text: Av

text: 2 kap. 1 §

text: KL framgår att avtal som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt är förbjudna. Förbudet omfattar utöver uttryckliga avtal även samordnade förfaranden. Förbudet gäller bl.a. avtal eller samordnade förfaranden mellan konkurrenter om priser och marknadsdelning. Det innefattar t.ex. när konkurrenter samarbetar genom att göra upp om vem som ska vinna olika upphandlingar, s.k. anbudskarteller. Även informationsutbyte kan falla in under förbudet om det lägger grunden till eller utgör en del av ett konkurrensbegränsande avtal eller samordnat förfarande.

text: Den aktuella upphandlingen

text: Under hösten 2014 genomförde SISAB en ramavtalsupphandling för tillgänglighetsanpassning av skolor. Anpassningarna avsåg belysning, ramper, dörröppnare, kontrastmarkeringar, handikapptoaletter, skyltning och avhjälpande av hinder. 14 företag deltog i ramavtalsupphandlingen. LP Bygg, SSAB och SRM Bygg valdes ut som ramavtalsleverantörer baserat på lägsta totalpris.

text: Det fanns inte någon fast rangordning mellan de tre ramavtalsleverantörerna. SISAB genomförde i stället förnyade konkurrensutsättningar under ramavtalet för varje projekt som bolaget ville genomföra. Varje projekt avsåg arbete på en enskild skola, och tilldelades efter lägsta anbudspris. Vid de förnyade konkurrensutsättningarna var ramavtalsleverantörerna inte bundna av de priser de angett i ramavtalsupphandlingen.

text: Konkurrensutsättningarna genomfördes med relativt täta intervaller. I regel konkurrensutsattes tre projekt åt gången. De tre ramavtalsleverantörerna förväntades lämna anbud på samtliga projekt i varje förnyad konkurrensutsättning. Leverantörerna fick emellertid önska hur många projekt de ville tilldelas i varje förnyad konkurrensutsättning och de tilldelades inte fler skolor än de hade önskat sig. Oftast önskade sig leverantörerna en skola var.

text: Ramavtalet löpte för en period om två år med möjlighet till förlängning i högst två år, men det sades upp i förtid i samband med att SISAB mottagit det anonyma tipset. Innan avtalet sades upp hade förnyade konkurrensutsättningar genomförts vid 12 tillfällen. Dessa omfattade totalt 33 stycken individuella projekt (skolor), vilket motsvarade ungefär hälften av de skolor som skulle tillgänglighetsanpassas enligt ramavtalet.

text: Arbeten som avser tillgänglighetsanpassning kräver särskilda kunskaper och leverantörerna fick därför genomgå viss utbildning arrangerad av SISAB. Det fanns vidare en önskan från SISAB:s sida att ramavtalsleverantörerna skulle utbyta erfarenheter sinsemellan under avtalets gång. Därför hade SISAB, bl.a. genom den externa upphandlingskonsulten MAKAB, löpande under avtalstiden ett stort antal gemensamma möten med de tre ramavtalsleverantörerna.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Vid platsundersökningen säkrade Konkurrensverket bevisning, bl.a. e-post och SMS mellan nyckelpersoner hos de respektive leverantörerna, som gav anledning att utreda ärendet vidare. Konkurrensverket har bl.a. hållit ett antal förhör med relevanta personer från de tre företagen. Konkurrensverket har även haft möten med SISAB och MAKAB samt analyserat anbudsdata och anbudsunderlag.

text: Under utredningen har det framkommit att de tre företagen har haft omfattande kontakter med varandra under avtalstiden. Utöver de gemensamma mötena i SISAB:s och MAKAB:s regi har de tre företagen även haft egna gemensamma möten och kontakter via SMS och e-post. Utredningen har emellertid inte visat att dessa kontakter utgjort en del av en otillåten samordning. När det gäller den jämna fördelningen av antalet skolor mellan ramavtalsleverantörerna kan vidare upphandlingens utformning och genomförande ha bidragit till utfallet.

text: Skäl för beslutet

text: Utgångspunkten för konkurrensreglerna är att samtliga ekonomiska aktörer ska agera självständigt på marknaden. Ett avtal eller samordnat förfarande som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på ett märkbart sätt är förbjudet enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL.

text: De ovan beskrivna utredningsåtgärderna har inte gett bevis för att en otillåten samordning har skett mellan företagen inom ramen för det aktuella ramavtalet.

text: Mot denna bakgrund bedömer Konkurrensverket att det inte finns underlag för att ytterligare utreda den misstänkta överträdelsen. Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Ärendet avskrivs från vidare handläggning.

text: Särskild talan

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda det påtalade konkurrensproblemet ytterligare kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: De företag som berörs av förfarandet kan däremot på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad enligt

text: 3 kap. 2 § konkurrenslagen

text: Särskild talan om förbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen

text: väcks genom ansökan om stämning vid Patentoch marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit konkurrensrådet Pia Ödqvist.

text: Kopia till:

text: LP Bygg & Specialsnickerier AB Stockholms Stadsbyggare entreprenad AB Svenska Regmaster AB/SRM Bygg AB Skolfastigheter i Stockholm AB


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Påstått konkurrensproblem - kommunalt servicekontor

text: Påstått konkurrensproblem – kommunalt servicekontor

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer, inom ramen för ett initiativärende, att utreda Borås kommuns s.k. Servicekontors (”Servicekontoret”) försäljning av tjänster inom verksamhetsgrenen anläggning/park/fritid till andra än kommunen själv och till de kommunalt ägda företagen (”Icke-kommunala Marknaden”). Konkurrensverket kommer inte att utreda övriga frågor.

text: Ärendet

text: Ni har i skrivelse som inkom till Konkurrensverket den 21 maj 2010 anfört att Servicekontoret bedriver konkurrenssnedvridande säljverksamhet genom att på den Icke-kommunala Marknaden sälja tjänster i konkurrens med privata företag.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Under ärendets utredning har Konkurrensverket granskat Servicekontorets verksamhetsgrenar inom anläggning/park/fritid (”Anläggningsavdelningen”), tryckeri, bygg-/fastighetsservice, verkstad/förråd samt fordon. Uppgifter har vid ett flertal tillfällen begärts in från kommunen avseende Servicekontorets påstådda försäljning av tjänster på den Icke-kommunala Marknaden.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Av utredningen framgår att Servicekontorets säljverksamhet på den Icke-kommunala Marknaden inom verksamhetsgrenarna tryckeri, bygg-/fastighetsservice, verkstad/förråd samt fordon sammantaget är av begränsad omfattning. Konkur- -05 -050 1 02 , 08-24 55 43 .1 v1 , 4 20 KKV1

text: rensverket anser därför att det saknas skäl för att vidare granska dessa verksamhetsgrenars eventuella påverkan på konkurrensen på ifrågavarande relevanta marknader.

text: Vad avser den säljverksamhet som bedrivs inom Anläggningsavdelningen, är emellertid försäljningen till den Icke-kommunala Marknaden av större omfattning. Så har även varit fallet under den senaste tioårsperioden. Under denna tid har den externa försäljningens andel av avdelningens totala omsättning uppgått till i medeltal ca nio procent per år.

text: Konkurrensverket anser att skäl finns för att fortsätta utreda ärendet i denna del.

text: Konkurrensverkets fortsatta utredning av huruvida

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: kan tillämpas på Anläggningsavdelningens verksamhet kommer att ske inom ramen för verkets initiativärende med dnr. 47/2011. Detta innebär att Konkurrensverkets ärende med dnr. 302/2010 kommer att avslutas utan ytterligare åtgärder.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om verksamheten eller förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen

text: eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: En talan om förbud för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet enligt

text: 3 kap. 27 § konkurrenslagen

text: väcks vid Stockholms tingsrätt.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Johan Hedelin. Föredragande har varit Björn Hellman.


arendetyp: 3.2.1 Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Epassi Sweden AB

title: Epassi Sweden AB

sammanfattning: Här kan du ta del av ärende dnr 302/2024 – Epassi Sweden AB – friskvårdsplattform.

text: Vad ärendet rör

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – friskvårdsplattform.

text: Varför ärendet prioriterats

text: En misstanke om att en friskvårdsplattform i sina avtal med friskvårdsleverantörer tillämpar en prisparitetsklausul som kan riskera att begränsa konkurrensen.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2025-07-04 (Dnr 302/2024)

text: Konkurrensverket har utrett om de avtalsvillkor om prisparitet som Epassis friskvårdsplattform tillämpar i avtalen med friskvårdsleverantörer kan begränsa konkurrensen.

text: Konkurrensverket bedömer att det inte finns tillräckligt stöd för en slutsats om att prisparitetsklausulen i dagsläget leder till konkurrensbegränsande effekter. Det finns därför inte skäl att fortsätta utreda om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Beslutet att avsluta utredningen innebär dock inte ett ställningstagande till om förfarandet är i överensstämmelse med konkurrensreglerna.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – friskvårdsportaler

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utredningen avseende Epassi Sweden AB, 556617–0030, i ärende med dnr 302/2024 rörande en misstänkt överträdelse av förbudet i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 101 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF-fördraget.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Konkurrensverket tog under 2021 emot tips och klagomål från leverantörer av friskvårdstjänster (friskvårdsleverantörer) rörande villkor och avgifter som Epassi Sweden AB (Epassi) tillämpar i sina avtal med friskvårdsleverantörer. Av klagomålen framgår att friskvårdsleverantörerna främst är missnöjda med den serviceavgift som Epassi tar ut och att anslutna anställdas valmöjlighet begränsas till de friskvårdsleverantörer som finns på Epassis plattform. För friskvårdsleverantörer är Epassi en mellanhand som står mellan dem och befintliga eller nya kunder. Konkurrensverket vidtog ett antal marknadskontakter men avslutade granskningen utan åtgärd 2022.

text: 2. Efter att ha följt marknadsutvecklingen inledde Konkurrensverket den 22 april 2024 en ny utredning för att undersöka om en prisparitetsklausul som Epassi tillämpar i sina avtal med friskvårdsleverantörer kan riskera att begränsa konkurrensen. Paritetsklausuler innebär att en avtalspart förbinder sig att inte erbjuda de varor eller tjänster som omfattas av avtalet på mer gynnsamma villkor genom andra försäljningskanaler än den som den andra avtalsparten tillhandahåller.

text: Konkurrensverkets utredning i ärendet

text: Misstanken

text: 3. Misstanken i ärendet har varit att prisparitetsklausulen som Epassi tillämpar gentemot friskvårdsleverantörer begränsar eller snedvrider konkurrensen i strid med

text: 2 kap. 1 §

text: KL respektive motsvarande förbud i artikel 101 EUFfördraget.

text: Utredningsåtgärder

text: 4. Konkurrensverket har inom ramen för utredningen genom ålägganden och intervjuer inhämtat och analyserat uppgifter från såväl Epassi som andra marknadsaktörer som tillhandahåller friskvårdshanteringstjänster till arbetsgivare. Konkurrensverket har även varit i kontakt med ett antal arbetsgivare som köper friskvårdshanteringstjänster och med friskvårdsleverantörer som är anslutna till Epassi. Syftet med marknadskontakterna har främst varit att kartlägga marknadens funktionssätt och prisparitetsklausulens verkningar.

text: Företaget

text: 5. Epassis verksamhet består av att tillhandahålla en extern tjänst för privata och offentliga arbetsgivare, varigenom friskvårdsförmåner för arbetsgivarnas anställda hanteras. Epassi administrerar arbetsgivarnas personalförmåner, inklusive friskvårdsbidrag för skattefri motion och friskvård, och synliggör dem för arbetstagarna.

text: 6. Epassi tillhandahåller en digital plattform där anställda direkt kan använda sitt friskvårdsbidrag hos friskvårdsleverantörer som är anslutna till Epassi. Epassi erbjuder även hantering av lunch- och cykelförmåner. Alla förmåner hanteras med hjälp av ett digitalt verktyg som även fungerar som ett betalningsmedel för anställda.

text: 7. Epassi har sitt säte i Trollhättan och bolagets omsättning 2023 uppgick till 136 miljoner kronor. Epassi ingår i den finska koncernen Epassi Finland Oy.

text: Marknaden

text: 8. I Sverige har arbetsgivare möjlighet att erbjuda anställda ett friskvårdsbidrag som en skattefri personalförmån. Hanteringen av friskvårdsbidraget kan både skötas av arbetsgivare internt eller genom att anlita ett företag som administrerar det. Detta sker när arbetsgivare vill undvika att själva sköta löne- och kvittohantering och att behöva kontrollera om utläggen uppfyller Skatteverkets krav.

text: 9. Det finns ett fåtal företag som erbjuder renodlade friskvårdshanteringstjänster till arbetsgivare i Sverige, nämligen Epassi, Söderberg & Partners Benefits AB (under varumärket Wellnet), och Edenred Sweden AB (Edenred). Bland dessa företag är Epassi överlägset störst.

text: 10. Leverantörer av friskvårdshanteringstjänster (friskvårdsplattformar) erbjuder i stor utsträckning hantering av friskvård som en separat tjänst och erbjuder olika typer av lösningar för detta. Epassi erbjuder en digital plattform och en app till anställda. Wellnet erbjuder en liknande lösning genom sin webbplats. Edenred erbjuder i stället en betalkortlösning som anställda kan nyttja hos samtliga friskvårdsleverantörer.

text: 11. Friskvårdsplattformar ingår avtal med arbetsgivare för att tillhandahålla sina tjänster. Anställda som önskar nyttja sitt friskvårdsbidrag måste därefter använda sig av den friskvårdsplattform som arbetsgivaren har valt.

text: 12. Hos Epassi blir arbetstagarna användare av Epassis plattform. Under avtalsperioden nyttjar användarna sitt friskvårdsbidrag huvudsakligen genom att köpa tjänster via plattformen från friskvårdsleverantörer anslutna till Epassi. Epassi erbjuder även arbetsgivare hantering av kvitton från ickeanslutna friskvårdsleverantörer. Detta är dock inte en funktion som vanligtvis ingår i Epassis tjänst, utan gäller bara specifika arbetsgivare. Merparten av friskvårdsleverantörer som Konkurrensverket har varit i kontakt med har gett uttryckt för att man i praktiken måste vara ansluten till plattformen för att nå ut till anslutna kunder. Kvittohanteringen för ickeanslutna friskvårdsleverantörer tycks inte användas i någon betydande utsträckning.

text: 13. Epassis friskvårdsplattform upprätthålls genom avgifter som tas ut från olika aktörer. Dels fakturerar Epassi en avgift för friskvårdshanteringstjänsten från arbetsgivare. Dels tar Epassi en serviceavgift från anslutna friskvårdsleverantörer, när användare köper friskvårdstjänster via plattformen. Användarna behöver inte ligga ute med pengar, utan Epassi fakturerar arbetsgivaren för den utnyttjade summan. Epassi skickar vidare betalningen för tjänsten till friskvårdsleverantören, minus ett avdrag för

text: serviceavgiften. Konkurrensverkets utredning visar att serviceavgiften som Epassi tillämpar gentemot friskvårdsleverantörerna påverkar Epassis prissättning gentemot arbetsgivare, på så sätt att tjänsten kan erbjudas arbetsgivare till ett lägre pris.

text: 14. Friskvårdsleverantörer kan sluta avtal med friskvårdsplattformar, för att ingå i det utbud som friskvårdsplattformar erbjuder anställda och för att synas på plattformen. De ansluter sig för att nå ut till anställda som nyttjar sitt friskvårdsbidrag genom friskvårdsplattformen. Friskvårdsleverantörer är ofta närvarande på flera friskvårdsplattformar samtidigt. Friskvårdsleverantörerna är verksamma i ett annat marknadsled än företagen som erbjuder friskvårdsplattformar.

text: 15. Det finns även företag som erbjuder bredare förmånsportaler, som exempelvis Benify AB (numera under varumärket Benifex) och Söderberg & Partners Benefits AB (under varumärket Benefits). Till skillnad från friskvårdsplattformar ingår det hos förmånsportaler hantering av flera förmåner som exempelvis hantering av lönespecifikationer, friskvård och andra typer av förmåner.

text: 16. Efterfrågan skiljer sig vad gäller friskvårdsplattformar och de bredare paket som erbjuds av förmånsportaler. Arbetsgivare som Konkurrensverket har varit i kontakt med menar att prisskillnaderna är så pass höga att förmånsportalernas erbjudande inte är ett aktuellt alternativ för en kund som uteslutande efterfrågar en friskvårdsplattform. Dessa prisskillnader tar sig även uttryck i offentliga upphandlingar, där Epassi sällan möter konkurrens från de bredare förmånsportalerna när arbetsgivare efterfrågar en friskvårdsplattform.

text: 17. Konkurrensverket har dock, mot bakgrund av att utredningen avslutas, inte gjort någon slutlig avgränsning av den relevanta marknaden.

text: Förfarandet

text: 18. Epassi tillämpar enligt sin tjänstebeskrivning en serviceavgift på 10 procent av värdet för tjänster som köps av friskvårdsleverantörer. Nivån för serviceavgiften har varit oförändrad under de senaste åren. Detta gäller för beloppet som täcks av friskvårdsbidraget. Friskvårdsleverantörer betalar inga avgifter vid anslutningen till Epassi. Det är först när en beställning från en anställd sker genom friskvårdsplattformen som Epassi gör ett avdrag för serviceavgiften.

text: 19. Epassi tillämpar en prisparitetsklausul gentemot anslutna friskvårdsleverantörer. Den ursprungliga lydelsen av avtalsvillkoret kunde tolkas som att friskvårdsleverantörer var förhindrade att erbjuda lägre priser än det pris man erbjöd på Epassis plattform, såväl i sina egna kanaler som i

text: andra försäljningskanaler. Enligt denna tolkning skulle en friskvårdsleverantör som var ansluten till Epassi således vara förhindrad att erbjuda ett lägre pris hos en med Epassi konkurrerande friskvårdsplattform.

text: 20. Den 20 maj 2024, kort efter att Konkurrensverket inlett utredningen, ändrade Epassi ordalydelsen av prisparitetsklausulen. Enligt den lydelse som gällt sedan dess är friskvårdsleverantörer fria att sätta lägre priser i andra försäljningskanaler än sina egna, exempelvis på plattformar som konkurrerar med Epassi. Kravet på prisparitet gäller nu endast i förhållande till friskvårdsleverantörernas egna försäljningskanaler. Vidare tillåts friskvårdsleverantörer att använda tillfälligt lägre priser under kampanjperioder i sina egna försäljningskanaler.

text: 21. Den nuvarande prisparitetsklausulen innebär således att friskvårdsleverantörer som är anslutna till Epassi är förhindrade att erbjuda högre priser på Epassi-plattformen än de erbjuder i sina egna kanaler. Som en följd av prisparitetsklausulen kan friskvårdsleverantörer inte, bortsett från kampanjperioder, sänka priset i sina egna försäljningskanaler utan att även justera priset på Epassis plattform.

text: 22. Efter ändringen av ordalydelsen av paritetsklausulen har Konkurrensverkets utredning fokuserat på huruvida klausulen i dess nya, snävare utformning kan ha en negativ inverkan på konkurrensen.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Rättslig reglering m.m.

text: 23. Förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: gäller avtal och samordnade förfaranden mellan företag som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt. Detta gäller särskilt sådana avtal som innebär att inköps- eller försäljningspriser eller andra affärsvillkor direkt eller indirekt fastställs.

text: 24. Ett avtal kan ha ett konkurrensbegränsande syfte eller få ett konkurrensbegränsande resultat. Om det inte kan fastställas att avtalet till sin art är så pass skadligt för konkurrensen att det kan sägas ha ett konkurrensbegränsande syfte ska det bedömas om avtalet medför ett konkurrensbegränsande resultat.

text: 25. Många villkor i vertikala avtalsförhållanden kan undantas, trots att de kan ha konkurrensbegränsande inslag, enligt gruppundantaget för vertikala avtal.

text: Gruppundantaget gäller endast för avtal mellan företag (köpare respektive säljare) vars marknadsandelar understiger 30 procent. Kommissionen har även utfärdat riktlinjer om vertikala begränsningar, avseende tolkningen och tillämpningen av gruppundantaget. Riktlinjerna ger också vägledning vid tillämpningen av

text: artikel 101 i EUF-fördraget

text: på vertikala avtal som inte omfattas av gruppundantaget, exempelvis för att 30-procentsgränsen överskrids.

text: 26. Vida (även kallade horisontella) paritetsklausuler omfattar skyldigheter som kräver att en leverantör inte erbjuder varor eller tjänster till slutanvändare på mer gynnsamma villkor genom andra konkurrerande kanaler. Om sådana klausuler tillämpas i avtal om onlinebaserade förmedlingstjänster omfattas de inte av gruppundantaget, och kan med större sannolikhet skapa konkurrenshämmande effekter än andra typer av paritetsklausuler.

text: 27. Snäva (även kallade vertikala) paritetsklausuler omfattar skyldigheter som kräver att en leverantör inte erbjuder varor eller tjänster till slutanvändare på gynnsammare villkor genom sina egna försäljningskanaler. Snäva paritetsklausuler omfattas som utgångspunkt av gruppundantaget. Om någon av avtalsparterna har en marknadsandel, som köpare eller säljare av den aktuella tjänsten, som överstiger 30 procent krävs emellertid en individuell bedömning av klausulens verkningar. För en sådan bedömning finns vägledning att hämta i riktlinjerna om vertikala begränsningar.

text: 28. Snäva paritetsklausuler eliminerar det konkurrenstryck på förmedlingstjänsten som annars kan utövas av leverantörens direktkanaler. Om konkurrensen när det gäller tillhandahållandet av onlinebaserade förmedlingstjänster är begränsad kan dessa klausuler ge en förmedlingstjänst möjlighet att upprätthålla ett högre pris för sina tjänster.

text: 29. En anledning för förmedlingsplattformar att vilja avtala om snäva prisparitetsklausuler kan vara att undvika en så kallad snålskjutsproblematik. Denna problematik uppstår främst när slutanvändare kan finna en leverantör på en plattform, men sedan avtala

text: med leverantören genom dennas direkta försäljningskanal. Det riskerar att minska incitamentet för en förmedlingstjänst att investera i sin plattform, när insatserna i stället kan leda till en ökad försäljning som tillfaller direkta försäljningskanaler som erbjuder samma varor eller tjänster till mer fördelaktiga villkor.

text: Konkurrensverkets överväganden

text: 30. Den tidigare lydelsen av den prisparitetsklausul som Epassi tillämpade i förhållande till friskvårdsleverantörer kunde klassificeras som en vid prisparitetsklausul eftersom den kunde tillämpas både i förhållande till friskvårdsleverantörers egna försäljningskanaler och i förhållande till andra försäljningskanaler som konkurrerar med friskvårdsplattformen. Som framgår ovan är vida paritetsklausuler inte undantagna enligt gruppundantaget, om de tillämpas av en onlinebaserad förmedlingstjänst. Eftersom Epassi har ändrat klausulens lydelse så att prispariteten gäller endast i förhållande till friskvårdsleverantörernas egna försäljningskanaler, har Konkurrensverket inte bedömt om Epassi tillhandahåller en onlinebaserad förmedlingstjänst i gruppundantagets mening. Konkurrensverket har inte heller bedömt om Epassis vida paritetsklausul har utgjort en överträdelse av

text: 2 kap. 1 §

text: KL eller

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: 31. Det aktuella avtalsvillkoret, i sin nuvarande lydelse, får uppfattas motsvara en snäv prisparitetsklausul. Konkurrensverkets hittillsvarande utredning tyder på att Epassi kan ha en marknadsandel som överstiger 30 procent på en i ärendet relevant marknad. Det har därför funnits skäl att bedöma om paritetsklausulen kan riskera att få konkurrensbegränsande effekter i det enskilda fallet.

text: 32. Friskvårdsplattformar som tillhandahåller hantering av friskvårdsbidraget konkurrerar i första hand om att teckna avtal med arbetsgivarna, när dessa väljer vilken tjänst som deras anställda ska använda sig av för utnyttjande av friskvårdsbidraget. Konkurrensverket konstaterar att när en arbetsgivare väl har valt friskvårdsplattform finns det inte någon direkt konkurrens om användarna (det vill säga de anställda) mellan friskvårdsplattformarna. Antalet anslutna anställda på en plattform har stor påverkan på friskvårdsleverantörernas incitament att ansluta sig. Detta förhållande gör att provisionsnivåerna som olika plattformar erbjuder blir mindre betydande för konkurrensen om friskvårdsleverantörerna.

text: 33. Under avtalstiden finns det inte heller något konkurrenstryck från leverantörernas direkta försäljningskanaler. Anställda är under avtalsperioden i stort sett låsta till den plattform som deras arbetsgivare har valt, när det gäller val och betalning av friskvårdstjänster med sitt

text: friskvårdsbidrag. De anslutna anställda är i stor utsträckning hänvisade till de friskvårdsleverantörer som finns på Epassi, samt till att genomföra transaktionen på plattformen till priset som sätts där. Det förekommer därför inte, till skillnad från många andra plattformsmarknader, någon direkt konkurrens mellan friskvårdsplattformarna och friskvårdsleverantörerna. Prisparitetsklausulen har därför mindre inverkan på priskonkurrensen i detta hänseende än vad som normalt är fallet.

text: 34. Konkurrensverket har även övervägt om prisparitetsklausulen kan leda till andra negativa effekter på konkurrensen.

text: 35. Marknadsstrukturen medför att Epassi får en stark ställning under avtalstidens löptid gentemot friskvårdsleverantörer vad gäller tillgången till de anslutna anställda. Att vara ansluten till plattformen är, bortsett från den eventuella möjligheten till kvittohantering för icke-anslutna leverantörer, det enda möjliga sättet för friskvårdsleverantörer att nå anställda som vill nyttja sitt friskvårdsbidrag. Ju fler arbetsgivare och därigenom anslutna anställda plattformen har, desto viktigare blir det för friskvårdsleverantörer att vara anslutna till plattformen, och desto mer benägna blir de därför att acceptera i övrigt sämre avtalsvillkor i den relationen.

text: 36. Vidare kan det konstateras att arbetsgivare styr hur anställda får nyttja sitt friskvårdsbidrag. När arbetsgivarna väljer om och vilken plattform dess anställda ska vara anslutna till, tar de inte nödvändigtvis hänsyn till kostnaderna för friskvårdsleverantörer anslutna till tjänsten i form av t.ex. serviceavgifter som utgår till plattformen. Arbetsgivarna tar i stället i större utsträckning hänsyn till avgiften för friskvårdsplattformen som de själva betalar och den tjänst som plattformen erbjuder arbetsgivaren. Arbetsgivare har, gentemot Epassi, ett större inflytande än friskvårdsleverantörerna. Detta då den primära konkurrensen mellan friskvårdsplattformarna sker genom att försöka få arbetsgivare som kund. Arbetsgivares val av friskvårdsplattformen är styrande för såväl dess anställda som för friskvårdsleverantörerna.

text: 37. Den snäva prisparitetsklausulen mellan Epassi och friskvårdsleverantörerna leder till att priser som anställda får del av genom plattformen inte överstiger prisnivån som gäller utanför plattformen. Klausulen kan således indirekt spela roll för arbetsgivares val av plattform, i den mån de beaktar priser för friskvårdstjänster för dess anställda som en viktig parameter.

text: 38. Generellt kan snäva prisparitetsklausuler få en höjande effekt på serviceavgifterna som plattformar tar ut av den användare som omfattas av paritetsklausulen. Detta eftersom paritetsklausulen gör att leverantörerna förhindras att sätta ett lägre pris, som inte behöver kompensera för serviceavgiften, i sina direkta försäljningskanaler. Plattformen undviker således priskonkurrens från leverantörerna, oavsett nivån på serviceavgiften.

text: I det nu aktuella fallet finns det emellertid inget omedelbart konkurrenstryck från leverantörernas direkta försäljningskanaler under avtalstiden mellan Epassi och arbetsgivare. Serviceavgiften som Epassi har tillämpat mot friskvårdsleverantörer har varit oförändrad under de senaste åren. Konkurrensverket har under utredningen inte heller sett andra indikationer på att serviceavgiften som tillämpas mot friskvårdsleverantörer påverkas till följd av prisparitetsklausulen.

text: 39. Konkurrensverket har ytterligare utrett om den snäva prisparitetsklausulen skulle kunna utestänga Epassis konkurrenter eller nya företag som vill träda in på marknaden. Detta genom att klausulen skulle möjliggöra för Epassi att ta ut högre serviceavgifter från friskvårdsleverantörerna och subventionera priser gentemot arbetsgivarna i högre grad än konkurrenter som inte tillämpar sådana paritetsklausuler. Konkurrensverket har dock inte under utredningen funnit några indikationer på att Epassis konkurrenter skulle uppfatta sig utestängda eller hindrade från att konkurrera i dagsläget, till följd av den snäva prisparitetsklausulen.

text: 40. Sammantaget bedömer Konkurrensverket att det, under de nuvarande omständigheterna, inte finns tillräckligt stöd för en slutsats om att den snäva prisparitetsklausulen i dagsläget leder till konkurrensbegränsande effekter.

text: 41. Mot denna bakgrund, och med beaktande av Epassis ändring av prisparitetsklausulen under Konkurrensverkets granskning, finner Konkurrensverket inte skäl att fortsätta utreda om förfarandet strider mot

text: 2 kap. 1 §

text: KL eller

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: . Konkurrensverkets beslut att avsluta utredningen innebär dock inte ett ställningstagande till om förfarandet är i överensstämmelse med konkurrensreglerna.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunnige ekonomen Johan Dorf.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Anvisning om annan möjlighet till prövning

text: Detta beslut kan enligt

text: 7 kap. 1 §

text: KL inte överklagas. Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid


arendetyp: Missbruk av dominerande ställning

beslutstyp: Gryningsräd Stämningsansökning Konkurrensskadeavgift Dom

motpart: Nitro Nobel AB

nyckelord:
Missbruk av dominerande ställning
Industri

title: Nitro Nobel

sammanfattning: Utredning om missbruk av dominerande ställning, dnr 303/1997 – Nitro Nobel AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 1997-03-12 (Dnr 303/1997)

text: Yrkande om konkurrensskadeavgift på 5 mkr för att ha beviljat en återförsäljare särskilt förmånliga villkor i syfte att slå ut importkonkurrens samt för exklusiva inköpsavtal.

text: Tingsrätten

text: 1998-06-22 (T 8-292-97)

text: Biföll KKV:s talan endast avseende exklusiva inköpsvtal och bestämde konkurrens-skadeavgiften till 200 000 kr.

text: Marknadsdomstolen

text: 1999-09-14 (

text: MD 1997:17

text: Ändrade STR:s beslut endast avseende konkurrensskadeavgiften som bestämdes till 400 000 kr.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Svenska Bokhandlareföreningen

title: Prissättningen på böcker i bokhandeln m.m.

text: Svenska Bokhandlareföreningen Skeppargatan 27 114 52 STOCKHOLM

text: Ifrågasatt samarbete avseende prissättningen på böcker

text: Konkurrensverket har som ett led i sin konkurrensövervakande verksamhet granskat Svenska Bokhandlareföreningens roll i samband med att grossist- och distributionsföretaget BTJ Seelig AB under våren 1999 ändrade sitt prissättningssystem.

text: Konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Förbudet i

text: 6 §

text: KL gäller särskilt sådana avtal som innebär att inköps- eller försäljningspriset eller andra affärsvillkor direkt eller indirekt fastställs.

text: Konkurrensverket har inhämtat uppgifter från Svenska Bokhandlareföreningen och BTJ Seelig i ärendet.

text: Konkurrensverket finner inte skäl att för närvarande utreda saken vidare. Verket vidtar därför inte någon ytterligare åtgärd i ärendet.

text: Ärendet är avslutat.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Karreskog. Föredragande har varit Ingemar Ahlberg.

text: Göran Karreskog

text: Ingemar Ahlberg

text: Kopia BTJ Seelig AB, Box 1308, 171 25 SOLNA

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


motpart: Restaurang Vienna

title: Kommunalt driven matservering

text: Er skrivelse angående kommunalt driven matservering

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 14 mars 2000 anfört klagomål över att Gotlands kommun genom södra vårdförvaltningen bedriver matservering och därvid tillämpar underprissättning.

text: Verket har under de senaste åren mottagit ett flertal anmälningar och klagomål där olika former av offentligt stöd ifrågasatts. Verket har emellertid vid prövning av sådana ärenden kunnat konstatera att

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, oftast inte är tillämplig i dessa fall.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte förutsättningar för att med utgångspunkt i KL närmare granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på.

text: För att hantera konkurrensproblem av det slag Ni beskriver har regeringen inrättat ett särskilt råd, Konkurrensrådet, med uppgift bl.a. att söka undanröja konkurrenskonflikter mellan privat och offentlig verksamhet

text: Konkurrensverket kommer att översända kopior av handlingarna i ärendet till Konkurrensrådet för kännedom. Konkurrensverket vidtar därefter ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


motpart: Rehab Naturterapier HB

title: Avgiftshöjning - postboxar

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - avgiftshöjning för hyra av postboxar

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 19 mars 2001 anfört klagomål över Postens kraftiga avgiftshöjningar från den 1 mars i år beträffande hyra av postboxar. Ni anser att Postens höjning är i strid med

text: konkurrenslagens

text: förbud mot missbruk av en dominerande ställning, och att prishöjningen är oskälig.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. KL innehåller två förbud. Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. I

text: 19 §

text: föreskrivs förbud mot missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på den svenska marknaden.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är också vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL. För att verket skall utreda ett klagomål och pröva det aktuella agerandet med stöd av KL förutsätts normalt att agerandet påtagligt hindrar en effektiv konkurrens på den berörda varu- eller tjänstemarknaden.

text: Enligt

text: 19 §

text: KL finns ett flertal förfaranden som kan vara missbruk av en dominerande ställning och som är förbjudna enligt lagen. Ett sådant missbruk kan vara att ett dominerande företag påtvingar en kund oskäliga inköps- eller försäljningspriser, s.k. överprissättning. En prövning enligt KL i sådant fall får bl.a. anses omfatta en analys som visar om priset står i rimlig relation till den berörda tjänstens ekonomiska värde. [1] En annan fråga som aktualiseras är fastställande av relevanta marknader och hur Postens m.fl. aktörers distribution av brev m.m. mot särskild avgift skall beaktas i sammanhanget. [2]

text: I detta fall kan noteras att Posten enligt

text: postlagen (1993:1684)

text: inte har skyldighet att tillhandahålla postboxar. Uthyrning av postboxar omfattas inte heller av någon prisreglering från det allmännas sida. Här gäller således fri prissättning, dvs. företagen själva bestämmer vilka priser som skall gälla på området. I Konkurrensverkets rapport Avreglerade marknader i Sverige - en uppföljning (

text: ), som gjorts på uppdrag av regeringen, redovisas närmare vad som gäller enligt

text: postlagen

text: och

text: postförordningen (1993:1709)

text: . Vidare analyseras i rapporten villkoren för tillträde till den postala infrastrukturen och bl.a. systemet med postboxar.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Konkurrensverket vill påminna om att när verket i ett visst fall beslutar att inte meddela något åläggande enligt

text: 23 §

text: KL uppkommer en subsidiär talerätt. Den innebär att de berörda företagen får väcka talan vid Marknadsdomstolen och begära att domstolen meddelar ett åläggande.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Kopia till:

text: Posten

text: [1] Frågor som rör oskäliga affärsvillkor, konkurrensreglerna och beslut av EG-domstolen utvecklas i

text: Konkurrenslagen

text: - en kommentar (Carlsson m.fl.; s. 246 f.).

text: [2] Konkurrensverket har i beslut med dnr 683/94, 1136/94, 389/96 och 928/97 behandlat konkurrensfrågor med koppling till postboxsystemet.


motpart: Företagarna i Klippan

title: Postens avgiftshöjning - postboxar

text: Er skrivelse angående Postens avgiftshöjning - postboxar

text: I skrivelse till Konkurrensverket den 18 december 2001 anförde Ni att klagomål över Postens avgiftshöjning avseende postboxar.

text: Konkurrensverket fann i beslut den 8 januari 2002 inte skäl att utifrån

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på.

text: I skrivelse den 8 mars 2002 har Ni ånyo begärt att Konkurrensverket skall granska Postens avgiftshöjning och därvid lämnat vissa kompletterande upplysningar.

text: Konkurrensverket finner vid en förnyad prövning inte att det tillkommit sådana nya omständigheter att verket har anledning att göra en annan bedömning än tidigare.

text: När det gäller skrivelser till verket i vilka företag och andra påtalar förhållanden som upplevs som konkurrensproblem har verket att i varje enskilt fall ta ställning till om det som verket uppmärksammats på bör föranleda en närmare granskning. Avgörande för om Konkurrensverket inleder en sådan undersökning är vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: och vilken betydelse påtalade förhållanden har för samhällsekonomin och konsumenterna.

text: Konkurrensverket har dock ingen skyldighet att ta upp varje klagomål till prövning i sak. Det gäller oavsett hur besvärande andra företags agerande kan vara för det företag eller den person som klagar till Konkurrensverket. Med anledning av detta har i KL intagits regler som gör det möjligt för företag , som berörs, att få sin sak prövad i domstol.

text: Om Konkurrensverket beslutar att inte ålägga ett företag att upphöra med överträdelse av 6 eller

text: 19 § konkurrenslagen

text: får Marknadsdomstolen göra det på talan av ett företag som berörs av överträdelsen (

text: 23 § andra stycket

text: KL).

text: Detta beslut har fattats av konkurrensrådet Forsberg. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Barbro Forsberg

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Arrow Scandinavia AB

title: Underprissättning av läkemedel

text: Konkurrensavdelning 1 Ingemar Ahlberg 08-700 16 45 ingemar.ahlberg@kkv.se

text: Arrow Scandinavia AB

text: Advokaten Eric Ericsson

text: Advokatfirman Södermark

text: Box 14055

text: 104 40 STOCKHOLM

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning – Merck Sharp & Dohme (Sweden) AB genom underprissättning av läkemedel

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 13 mars 2003 hemställt att verket, jämväl interimistiskt, skall ålägga Merck Sharp & Dohme (Sweden) AB (MSD) att inte marknadsföra eller försälja läkemedlet ZOCORD på den svenska marknaden till ett pris som understiger den inköpskostnad som belastar MSD .

text: I samband med att det patent som skyddar ZOCORD löper ut förväntas s.k. generiska läkemedel börja konkurrera med ZOCORD, vilket kan leda till stora prissänkningar. MSD som säljer ZOCORD har i annonser uppgivit att ZOCORD skall kosta ”lika lite som generika”. Enligt Er bedömning kan MSD förväntas sänka priset på ZOCORD med upp till 50 procent. Ni anser att detta skulle utgöra underprissättning från MSD :s sida och därmed ett missbruk av dominerande ställning enligt

text: 19 § konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: När det gäller skrivelser till Konkurrensverket i vilka företag och andra påtalar förhållanden som upplevs som konkurrensproblem har verket att i varje enskilt fall ta ställning till om det som verket uppmärksammats på bör föranleda en närmare granskning. Avgörande för om Konkurrensverket inleder en sådan undersökning är vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av KL och vilken betydelse påtalade förhållanden har för samhällsekonomin och konsumenterna.

text: Konkurrensverket anser att vad som anförts i ärendet inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Det saknas därmed också skäl för att pröva Er begäran om interimistiskt åläggande.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Peter Delden . Föredragande har varit Ingemar Ahlberg.

text: Peter Delden

text: Ingemar Ahlberg


motpart: Booli Search Technologies AB

title: Påstådd överträdelse av konkurrenslagen - bostadsannonsering på internet

text: Påstådd överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: – bostadsannonsering på Internet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet.

text: Ärendet

text: Booli Search Technologies AB (Booli) har lämnat in ett klagomål riktat mot Mäklarsamfundet Bransch i Sverige AB (Mäklarsamfundet). I klagomålet anförs att Mäklarsamfundet, som en av ägarna till Hemnet, skrämmer samfundets medlemmar med osakliga slutsatser om Boolis verksamhet i syfte att få medlemmarna att motarbeta Booli som aktör på marknaden. Som exempel hänvisas bl.a. till omständigheter som Mäklarsamfundet anfört i nyhetsbrevet Branschnytt till sina medlemmar.

text: Hemnet är en söktjänst på Internet för bostäder som är till salu i Sverige via fastighetsmäklare. Även Booli tillhandahåller en söktjänst för bostäder på Internet.

text: Mäklarsamfundet har i nyhetsbrevet till sina medlemmar daterat den 19 februari 2008 skrivit bl.a. att medlemmarna, om de hittar sina objekt på Booli, som första steg ska skriva till Booli och meddela att man inte tillåter att Booli visar objekten eftersom det föreligger ensamrättsuppdrag – ett avtal som innebär att man har ensamrätt på marknadsföringen. Som steg två hänvisas till tekniska åtgärder på mäklarens hemsida som förhindrar att Booli plockar ut mäklarföretagens objekt. Tredje steget är att stämma Booli för databasintrång. I nyhetsbrev daterat den 6 mars 2008 lämnar Mäklarsamfundet information om att samfundet tagit fram en brevmall som kan användas för att underlätta för de enskilda mäklarföretagen att agera.

text: Konkurrensverket tillämpar

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: KL. Av

text: 2 kap 1 §

text: KL framgår att avtal mellan företag är förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. Detta gäller särskilt sådana avtal som exempelvis innebär att produktion, marknader, teknisk utveckling eller investeringar begränsas eller kontrolleras. Av

text: 2 kap 7 §

text: framgår att missbruk från ett eller flera företags sida av en dominerande ställning på marknaden är förbjudet. Sådant missbruk kan särskilt bestå i att begränsa produktion, marknader eller teknisk utveckling till nackdel för konsumenterna.

text: Med anledning av klagomålet inledde Konkurrensverket en utredning i saken. Verket har bl.a. hämtat in yttrande från Mäklarsamfundet. Booli har kommenterat yttrandet.

text: Mäklarsamfundet har sammanfattningsvis uppgett att man inte vidtagit några åtgärder mot Booli utöver vad som påtalats i klagomålet. Inte heller har något krav ställts på medlemmarna att ansluta sig till samfundets kritik mot Booli. Mäklare som använder sig av Boolis tjänst hotas inte av uteslutning ur Mäklarsamfundet eller någon annan form av åtgärd.

text: Booli har vidhållit sin uppfattning som framförts i klagomålet och tillbakavisat Mäklarsamfundets påståenden om Booli som ogrundade och osanna.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverkets utredning ger vid handen att det inte finns tillräckliga skäl att med utgångspunkt i

text: konkurrenslagen

text: eller i övrigt från konkurrenssynpunkt ytterligare granska de förhållanden som påtalats av Booli. Ärendet bör därför avskrivas från vidare handläggning.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutat att inte vidta ytterligare åtgärder i detta fall kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Göran Lindeborg.

text: Gunnel Schön Göran Lindeborg

text: Kopia till: Mäklarsamfundet Bransch i Sverige AB, c/o advokaten Magnus Friberg, Setterwalls Advokatbyrå, Malmö

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats


motpart: Fly by Coach Sweden Aktiebolag

title: Påstått missbruk av dominerande ställning/Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete

text: Tryck F11 för att gå till nästa skrivposition.

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsning – flygbusstrafik

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning. Frågan om eventuellt konkurrensbegränsande samarbete handläggs vidare i ärende dnr 474/2009.

text: Inledning

text: I ett klagomål som inkom till Konkurrensverket den 7 maj 2009 har Fly by Coach Sweden AB (FBC) hävdat att Stockholm Skavsta Flygplats AB (Skavsta) missbrukade sin dominerande ställning på marknaden för tillhandahållande av möjligheter till trafikangöring med buss och därtill nödvändiga kringtjänster på Skavsta flygplats, och att Skavstas agerande kunde ha sin grund i ett konkurrensbegränsande samarbete mellan Skavsta och FAC Flygbussarna Airport Coaches AB (FAC). Klagomålet innehöll även ett yrkande om ett interimistiskt ingripande från Konkurrensverket.

text: Bakgrund

text: Flygbusstrafiken mellan Skavsta flygplats och Cityterminalen i Stockholm (Cityterminalen) har sedan flera år tillbaka utförts av FAC. Den 29 april 2009 förändrades dock situationen då FBC började bedriva flygbusstrafik på denna sträcka.

text: Under våren 2009 förde FBC inledande diskussioner med Skavsta avseende bolagets avsikt att börja trafikering med flygbussar av sträckan Skavsta flygplats – Cityterminalen före slutet av april 2009. Efter ett antal kontakter mellan FBC och Skavsta meddelade dock Skavsta att något avtal för närvarande inte kunde erbjudas FBC. Skavsta motiverade detta med att FBC:s verksamhet föranlett rättsliga och praktiska överväganden mot bakgrund av Skavstas sedan tidigare etablerade samarbete med FAC och det avtal genom vilket samarbetet reglerats.

text: Av säkerhetsskäl anvisade Skavsta emellertid FBC två angöringsplatser på Skavsta flygplats. FBC var dock missnöjt med dessa platser samt avsaknaden av möjlighet att sälja biljetter och marknadsföra sina tjänster i flygplatsterminalen.

text: Ärendet

text: I klagomålet har FBC hävdat att bolaget vägrats teckna avtal med Skavsta avseende tillträde till trafikangöring med buss på Skavsta flygplats samt möjlighet till biljettförsäljning och marknadsföring i terminalen på flygplatsen. Enligt FBC var dessa aktiviteter en nödvändighet för att FBC skulle kunna bedriva sin verksamhet. FBC ansåg därför att denna vägran utgjorde ett missbruk av dominerande ställning, eventuellt föranlett av ett konkurrensbegränsande samarbete mellan FAC och Skavsta.

text: Under maj och juni 2009 hade Konkurrensverket ett flertal kontakter med FBC och Skavsta; bl.a. fick Skavsta tillfälle att bemöta klagomålet och kompletterande frågor ställdes till parterna. Konkurrensverket gjorde även platsbesök på Skavsta flygplats.

text: Vid ett möte mellan FAC och Konkurrensverket i juni 2009 redogjorde FAC för sin syn på avtalet med Skavsta.

text: Efter Konkurrensverkets kontakter med FBC och Skavsta träffades parterna i mitten av juni 2009 för att förhandla fram ett avtal. FBC meddelade den 4 augusti 2009 att bolaget ingått avtal med Skavsta, varför FBC inte längre påkallade något ingripande från Konkurrensverket.

text: Skäl för beslutet

text: När FBC i maj 2009 inkom med sitt klagomål var konkurrensen bristfällig vad gäller flygbusstrafiken mellan Cityterminalen och Skavsta flygplats.

text: Efter att Konkurrensverkets undersökning inletts har FBC tecknat ett avtal med Skavsta avseende flygbussverksamhet på Skavsta flygplats. Skavsta har därmed gett FBC tillträde till marknaden vid sidan av FAC. Konkurrensverket finner mot bakgrund av att avtal tecknats och att FBC inte längre påkallar någon åtgärd ingen anledning att ytterligare utreda frågan om missbruk av dominerande ställning.

text: Under Konkurrensverkets utredning har framkommit att FAC sedan tidigare, genom avtal med Skavsta, fått en exklusiv rätt att utföra marktransporttjänster inom Skavstas upptagningsområde under lång tid. Ett sådant avtal skulle kunna strida mot förbudet i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: vilket kommer att utredas vidare.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att inte ingripa med stöd av

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Linda Gustafsson.

text: Dan Sjöblom

text: Linda Gustafsson