arendetyp: Företagsförvärv

beslutstyp:
Åtagande
Beslut från domstol

motpart: OneMed AB, Simonsen Material AB

nyckelord:
Företagsförvärv
Vård och omsorg

title: OneMed AB

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 162/2008 596/2008, 679/2008 – OneMed AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2008-07-03 (Dnr 162/2008)

text: Konkurrensverket godtog OneMeds förvärv av Simonsen Material AB efter åtaganden.

text: Ta del av Konkurrensverkets anmälan

text: 2008-10-30 (Dnr 596/2008)

text: Konkurrensverket yrkade att åtagandena skulle förenas med vite på 50 miljoner kronor vardera.

text: 2008-12-19 (Dnr 679/2008)

text: Konkurrensverket godkände köpare av Simonsen Material AB.

text: Ta del av Konkurrensverkets uppföljning av åtagande

text: Stockholms tingsrätt (STR)

text: 2008-12-30 (Ä 14956-08)

text: Stockholms tingsrätt förenade åtagandena med vite på 30 miljoner kronor.

text: Anmälande företag

text: OneMed AB, org.nr 556580-2732, Box 49, 401 20 GÖTEBORG Ombud: Advokat AA , Advokatfirma Lindhs DLA Nordic KB, Box 7315, 103 90 STOCKHOLM

text: Andra parter och medverkande i koncentrationen

text: Simonsen Material AB, org.nr 556668-0277, Dockplatsen 1, 211 19 MALMÖ

text: Saken

text: Anmälan enligt

text: 37 § första stycket konkurrenslagen (1993:20)

text: om företagskoncentration; sjukvårdsmaterial

text: Beslut

text: Konkurrensverket lämnar, med beaktande av OneMed AB:s frivilliga åtagande, företagets förvärv av ensam kontroll över Simonsen Material AB utan åtgärd.

text: Anmälan

text: OneMed AB (OneMed) har enligt

text: , KL, anmält förvärv av ensam kontroll över Simonsen Material AB (Simonsen). Säljare är Simonsen Material Holding AB, org.nr 556668-0269. Anmälan var fullständig den 28 februari 2008. Den 7 april 2008 beslöt Konkurrensverket att genomföra en särskild undersökning enligt

text: 38 §

text: KL av företagskoncentrationen.

text: Företagen

text: OneMed är ett helägt dotterbolag till OneMed Group Oy (OneMed Group). OneMed Group kontrolleras av private equity-fonderna CapMan Buyout VIII Fund A L.P., ett Guernsey limited partnership, och CapMan Buyout VIII Fund B KB, ett svenskt kommanditbolag, samt av Maneq 2006 AB. Dessa fonder och bolag är administrerade och ledda av managementbolagen inom CapMan-koncernen. CapMan-koncernen består av det finska moderbolaget CapMan Plc och dess dotterbolag och närstående bolag. Maneq AB är ett investeringsbolag för CapMankoncernens personal.

text: I maj 2006 förvärvade CapMan samtliga utestående aktier i det finska bolaget Tamro MedLab Oy, numera OneMed Group. I OneMed Group-koncernen ingår i Sverige, förutom OneMed, Tamro MedLab AB (Tamro MedLab), org.nr 556351- 4107, OneMed HomeCare AB (OneMed HomeCare), org.nr 556580-2708, SelefaTrade AB (SelefaTrade), org.nr 556040-7107 och Förbandsmaterial AB (FMAB), org.nr 556121-1425. Företagen benämns i det följande OneMed-bolagen.

text: OneMed är ett holdingbolag med två dotterbolag; FMAB och SelefaTrade. FMAB är en fullsortimentsgrossist inom sjukvården med huvudsaklig inriktning på leveranser till kommuner, läkare och företagshälsovård. SelefaTrade är också en fullsortimentsgrossist inom sjukvården men med huvudsaklig inriktning på leveranser till landsting. OneMed HomeCare distribuerar inkontinens- och annat sjukvårdsmaterial till hälso- och sjukvården. Tamro MedLab marknadsför och säljer förbrukningsmaterial och laboratorieutrustning till laboratorier inom industrin, forskningen och sjukvården.

text: CapMan-koncernens omsättning i hela världen för räkenskapsåret 2006 uppgick till ca 26,8 miljarder kronor varav ca 6,9 miljarder kronor omsattes i Sverige.

text: Simonsen är ett helägt dotterbolag till Simonsen Material Holding AB. Simonsens omsättning i hela världen för räkenskapsåret 2006 uppgick till ca 384 miljoner kronor varav allt omsattes i Sverige. Verksamheten omfattar försäljning av en- och flergångsartiklar såsom sjukvårdsartiklar, kontorsartiklar samt rengöringsartiklar inom hälso- och sjukvårdssektorn.

text: Horisontella överlappningar mellan OneMed-bolagen och Simonsen, dvs. de led i distributionskedjan där båda företagen bedriver verksamhet, uppkommer [1] beträffande sjukvårdsmaterial (FMAB och SelefaTrade), förbrukningsmaterial och utrustning avsedda för laboratorieändamål (Tamro MedLab), [2] förbrukningsmaterial till kontor (SelefaTrade), samt [3] tredjepartslogistiktjänster (OneMed HomeCare).

text: Omsättningen för vart och ett av de berörda företagen uppgår inte till 25 miljoner EUR i tre medlemsstater. Simonsen har endast verksamhet och omsättning i Sverige. Förvärvet har således inte s.k. gemenskapsdimension (jfr artikel 1.3 c i EG:s förordning nr 139/2004 om kontroll av företagskoncentrationer).

text: Bakgrund

text: Konkurrensverket fann efter den inledande undersökningen av den anmälda företagskoncentrationen att det behövdes ytterligare utredning och analys av de effekter som koncentrationen kunde komma att ge upphov till för att verket skulle kunna ta slutlig ställning.

text: Den 7 april 2008 beslutade Konkurrensverket därför att inleda en särskild undersökning enligt

text: 38 §

text: KL av OneMed:s planerade förvärv av Simonsen.

text: Rättslig bedömning

text: Förutsättningar för ett förbud Enligt

text: 34 §

text: KL avses med en företagskoncentration 1. att två eller flera tidigare självständiga företag slås samman, eller 2. att antingen en eller flera personer, som redan kontrollerar minst ett företag, eller också ett eller flera företag genom förvärv av värdepapper eller tillgångar, genom avtal eller på annat sätt direkt eller indirekt får kontroll över ett eller flera företag eller delar därav.

text: Enligt

text: 37 §

text: KL ska en företagskoncentration anmälas till Konkurrensverket om 1. de berörda företagen tillsammans har en omsättning föregående räkenskapsår som överstiger fyra miljarder kronor och 2. minst två av de berörda företagen har en omsättning i Sverige föregående räkenskapsår som överstiger 100 miljoner kronor för vart och ett av företagen.

text: Det förvärvade företaget Simonsen bedriver verksamhet i Sverige. De berörda företagen hade tillsammans en omsättning överstigande fyra miljarder kronor föregående räkenskapsår och envar av dem har en omsättning i Sverige som överstiger 100 miljoner kronor. Koncentrationen är därför anmälningspliktig enligt

text: 37 §

text: KL.

text: Stockholms tingsrätt får enligt 34a § KL på talan av Konkurrensverket förbjuda en företagskoncentration som omfattas av anmälningsskyldighet enligt

text: 37 §

text: KL. Förvärvet skall enligt bestämmelsen förbjudas om 1. den skapar eller förstärker en dominerande ställning som väsentligt hämmar eller är ägnad att väsentligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det, och 2. ett förbud kan meddelas utan att väsentliga nationella säkerhets- eller försörjningsintressen åsidosätts.

text: Relevant marknad För att kunna ta ställning till om koncentrationen skapar eller förstärker en dominerande ställning på den svenska marknaden i dess helhet eller på en avsevärd del av den är det nödvändigt att först definiera den för bedömningen relevanta marknaden.

text: Avgränsningen av den relevanta marknaden sker genom en bestämning av dels produktmarknaden, dels den geografiska marknaden. Av stor betydelse vid fastställandet av den relevanta produktmarknaden är olika produkters utbytbarhet för dem som efterfrågar produkterna. En preliminär bedömning av de olika produkternas utbytbarhet kan erhållas genom en uppskattning av hur en liten och varaktig förändring av priset med 5-10 procent skulle påverka kundernas beteende. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket

text: de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden, framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren. Den relevanta geografiska marknaden, vid en prövning enligt

text: 34 §

text: KL, är landet i dess helhet eller en avsevärd del av det.

text: Relevant produktmarknad Såväl OneMed-bolagen som Simonsen är främst verksamma som grossister med försäljning av bl.a. sjukvårdsmaterial till sjukvården i Sverige. Av OneMedbolagen är det SelefaTrade och FMAB som är verksamma med försäljning av sjukvårdsmaterial. SelefaTrade är verksamt i första hand gentemot landsting, medan FMAB är verksamt som grossist med försäljning främst till kommuner.

text: Huvudmän för den svenska sjukvården är landstingen/regionerna och kommunerna. Landstingen svarar för primärvård, länssjukvård (specialistvård) och regionsjukvård (universitetssjukhus). Kommunerna ansvarar för vården av äldre och funktionshindrade i särskilt boende. Hälften av kommunerna har avtal med landstingen om att ta över ansvaret för vård av äldre och funktionshindrade som bor hemma. Landstingen har alltid ansvaret för vård som ges av läkare.

text: De privata vård- och omsorgsföretagen bedriver främst verksamhet på uppdrag av landsting och kommuner. Andelen av den landstingsfinansierade vården som köps från privata aktörer har ökat, men varierar samtidigt avsevärt mellan landstingen. Privat vård där patienterna själva står för hela vårdkostnaden utgör en mycket liten del av sjukvården.

text: Både landsting och kommuner måste följa reglerna för offentlig upphandling vad gäller deras inköp av sjukvårdsmaterial, medan de privata vårdgivarna fritt kan välja att köpa in sitt behov från en eller flera leverantörer. De privata aktörer som har vårdavtal med ett landsting kan köpa direkt från landstingens depåer eller avropa på landstingens avtal.

text: Det finns ett flertal grossister och leverantörer som agerar mot de privata företagen. De privata företagen har dessutom relativt få leveransadresser jämfört med framförallt kommunerna. De från landstingen och kommunerna fristående privata vårdföretagen är ofta specialiserade mot en viss typ av vårdverksamhet, varför dessa företag vanligen har behov av ett smalare sortiment av sjukvårdsmaterial. En första skiljelinje kan därför dras mellan offentliga beställares upphandling av sjukvårdsmaterial och privata vårdgivares inköp av sjukvårdsmaterial.

text: Det underliggande vårdbehovet skiljer sig åt mellan landsting och kommuner genom att landstingen har en mer omfattande och i vissa fall mer avancerad verksamhet. Detta medför att landstingen har ett bredare behov av sjukvårdsmaterial och därigenom upphandlar ett större antal produkter än kommunerna.

text: Även landstingens och kommunernas sätt och möjligheter att upphandla sjukvårdsmaterial skiljer sig åt. Kommunerna upphandlar, till skillnad från de [4] flesta landstingen, en grossisttjänst för sjukvårdsmaterial som innefattar: (1) en

text: Såväl FMAB som Simonsen är verksamma som sjukvårdsmaterialgrossister gentemot kommuner. I dagsläget har FMAB avtal om leveranser av sjukvårdsmaterial med [SEKRETESS] kommuner och Simonsen med [SEKRETESS] kommuner. Resterande kommuner direktupphandlar från landstingens depåer. De kommuner som köper från landstingens depåer gör detta på s.k. hängavtal.

text: I ett fåtal fall har landstingens depåer utan framgång deltagit i kommunala upphandlingar. Detta agerande kan dock ifrågasättas utifrån den s.k. lokaliseringsprincipen i

text: kommunallagen

text: Ett antal andra företag utöver FMAB och Simonsen har lagt anbud i kommunala upphandlingar av sjukvårdsmaterial. Inget av dessa företag har dock vunnit någon upphandling. Följaktligen är det endast FMAB och Simonsen som har avtal avseende grossisttjänster för sjukvårdsmaterial med kommunerna. Det indikerar att Simonsen och FMAB i nuläget är de enda konkurrenterna vad avser grossisttjänster för sjukvårdsmaterial till kommunerna.

text: Konkurrensverkets utredning visar att endast en mindre andel av kommunerna skulle förändra sitt sätt att upphandla sjukvårdsmaterial vid en prishöjning om 5- 10 procent på en viss produktgrupp. Följaktligen skulle kommunernas efterfrågan på grossisttjänster inte påverkas nämnvärt vid en sådan prishöjning.

text: Därutöver är det förenat med betydande kostnader för kommunerna att förändra sitt upphandlingsbeteende genom att exempelvis upphandla separata produktgrupper. Dessa ökade kostnader består av ökad upphandlingsinsats både vad avser anställda upphandlare och vad avser uppföljning. Dessutom skulle beställning och fakturering ske från fler grossister, vilket leder till ökade transaktionskostnader. Ett ökat antal leveranser medför även högre transportkostnader och ökad miljöbelastning.

text: Simonsen är vidare den främsta utmanaren till den etablerade aktören FMAB. Simonsen har vunnit majoriteten av sina kommunala avtal från FMAB och i de fall Simonsen har förlorat avtal har dessa vunnits av FMAB, vilket tyder på att företagen är nära konkurrenter och att de grossisttjänster företagen erbjuder bör ingå i samma relevanta produktmarknad.

text: Den relevanta produktmarknaden utgörs således av grossisttjänster för sjukvårdsmaterial till kommuner.

text: Relevant geografisk marknad Den relevanta geografiska marknaden vid tillämpning av koncentrationsreglerna är landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Både Simonsen och OneMed har verksamhet i hela landet avseende de relevanta produkterna.

text: Den relevanta geografiska marknaden skall således avgränsas till Sverige.

text: Dominerande ställning Konkurrensverket har att bedöma huruvida företagskoncentrationen skapar eller förstärker en dominerande ställning på den relevanta marknaden och om detta

text: sker på ett sätt som väsentligt hämmar eller är ägnat att väsentligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens på marknaden i fråga. En dominerande ställning grundas i regel på ett flertal omständigheter som, tagna var för sig, inte nödvändigtvis behöver vara avgörande. Särskilt viktig är dock företagets marknadsandel. Andra faktorer som har betydelse för bedömningen av om en dominerande ställning föreligger är exempelvis motverkande köparmakt, finansiell styrka, inträdeshinder till marknaden, tillgång till insatsvaror, patent och andra immaterialrättigheter, teknologi och annan kunskapsmässig överlägsenhet.

text: Marknadsandelar och koncentrationsnivåer På marknaden för grossisttjänster för sjukvårdsmaterial till kommuner har Simonsen en marknadsandel om [10-20] procent och FMAB en marknadsandel om [7] [60-70] procent. Efter koncentrationen kommer företagen att tillsammans ha en [8] marknadsandel om [70-80] procent.

text: Följaktligen kan konstateras att parternas sammanlagda marknadsandel innebär en presumtion om att parterna innehar en dominerande ställning på den relevanta marknaden.

text: FMAB:s och Simonsens sammanlagda marknadsandel ger, efter det att [9] företagskoncentrationen har genomförts, ett HHI-värde [över 4 900] på marknaden för grossisttjänster för sjukvårdsmaterial till kommuner i Sverige. Jämfört med situationen före koncentrationen motsvarar detta en ökning i HHI med [mer än 1 000]. Nivån på HHI såväl före som efter koncentrationen indikerar att marknaden är att betrakta som högt koncentrerad, medan ökningen av HHI visar på ett avsevärt minskat konkurrenstryck på marknaden och att [10] koncentrationen kan medföra konkurrensproblem.

text: Marknadsandelar och koncentrationsnivåer anger nyttiga första indikationer på marknadsstrukturen och den betydelse de samgående parterna och deras konkurrenter har i konkurrenshänseende. Vid bedömning av frågan om dominans föreligger måste hänsyn även tas till förekomsten av motverkande köparmakt samt förutsättningarna för marknadsinträde.

text: Det kan hända att till och med företag med mycket stora marknadsandelar inte påtagligt kan hämma den effektiva konkurrensen om kunderna har motverkande köparmakt. Detsamma gäller om det är tillräckligt lätt för potentiella konkurrenter att komma in på marknaden.

text: Motverkande köparmakt Generellt om motverkande köparmakt Med motverkande köparmakt avses i detta sammanhang den förhandlingsstyrka köparen har gentemot säljaren vid affärsförhandlingar i kraft av sin storlek, sin kommersiella betydelse för säljaren och sin förmåga att byta till alternativa leverantörer.

text: En form av motverkande köparmakt är när kunderna på ett trovärdigt sätt kan hota med att inom en rimlig tid tillgripa alternativa leveranskällor om leverantören beslutar att höja priserna eller på något annat sätt försämra kvaliteten eller leveransvillkoren. Detta vore fallet om köparen omedelbart skulle kunna byta till andra leverantörer, på ett trovärdigt sätt hota med att vertikalt integrera sig i tidigare marknadsled eller stå bakom expansion eller marknadsinträde i tidigare marknadsled, exempelvis genom att övertala en potentiell ny aktör att gå in på marknaden genom att lägga stora beställningar hos det företaget. En köpare kan också utöva motverkande köparmakt genom att vägra köpa andra produkter som tillverkas av leverantören eller, särskilt i fråga om kapitalvaror, genom att skjuta upp inköpen.

text: I detta sammanhang måste framhållas att motverkande köparmakt inte kan anses uppväga de eventuella negativa effekterna av en koncentration i tillräckligt hög grad om den bara garanterar att ett visst segment av kunder med särskild förhandlingsstyrka skyddas mot betydligt högre priser eller försämrade villkor efter koncentrationen. Dessutom är det inte tillräckligt att köparmakt föreligger före koncentrationen, utan den måste också föreligga och vara effektiv efter koncentrationen. Orsaken är att en fusion mellan två leverantörer kan försämra köparnas förhandlingsposition om den leder till att ett trovärdigt alternativ försvinner.

text: Köparmakt i förevarande koncentration Konkurrensverket har inom ramen för sin utredning dels genomfört en enkätundersökning omfattande samtliga kommuner i Sverige, dels gett konsultföretaget KPMG Bohlins AB i uppdrag att fördjupa vissa aspekter i kommunernas agerande.

text: Kommunernas behov av sjukvårdsmaterial omfattar ett produktsortiment på upp till 4 000 artiklar. Ur detta sortiment väljs ca 150 – 500 volym- och värdemässigt viktiga produkter ut (varukorg). I upphandlingen begärs prisuppgifter in för produkterna i varukorgen. Totalkostnaden för varukorgen används därefter som [11] huvudsakligt värderingskriterium vid utvärderingen av upphandlingen. Den anbudsgivare som lämnat det lägsta anbudet vinner normalt sett upphandlingen. Till kommunernas upphandling av sjukvårdsmaterial kopplas även kvalificeringskrav (s.k. skallkrav) på att anbudsgivaren ska kunna leverera och [12] sätta pris på minst 70 – 80 procent av produkterna i varukorgen. Övriga artiklar avropas från en bruttoprislista med en rabattsats enligt lämnat anbud. Rabattsatsen värderas inte i utvärderingen av anbuden.

text: Från ett flertal kommuner har det framkommit att den formella köparmakten – dvs. inflytandet över hela inköpsprocessen – upplevs som betydande. Bedömningen grundar sig bland annat på att kommunerna själva bestämmer sina olika krav och att det hittills i regel har kommit in minst två konkurrerande anbud från leverantörer med stora möjligheter att svara mot de ställda kraven.

text: Utredningen visar dock att kommunernas inflytande som inköpare i praktiken är mer begränsat. Flertalet kommuner efterfrågar en begränsad volym av

text: sjukvårdsmaterial. Detta förhållande leder till att de har svårt att påverka leverantörerna. En marknad med få stora grossister leder till att kommunerna i hög grad anpassar sitt beteende efter dessa grossister. Många kommuner köper endast ett mindre antal exemplar av varje enskild artikel och är därför beroende av en grossistfunktion, inte minst för att hålla lager och samordna transporter. Det gäller även i de fall där inköpssamverkan sker mellan ett helt läns kommuner.

text: Vidare gäller att kommunernas inköpsorganisationer har begränsade ekonomiska resurser. En övergång till en ordning med flera upphandlingar och särskilda ramavtal för flera olika produktgrupper samt för transporter och lagerhållning kräver större resurser. Fler fakturor är också kostsamt att hantera, liksom uppföljning av flera avtal.

text: Således är kommunerna beroende av en grossisttjänst vad avser dessa produkter och de har i praktiken små möjligheter att utöva tillräcklig köparmakt för att motverka den marknadsmakt som koncentrationen medför.

text: Inträdeshinder Generellt om marknadsinträde En analys av förutsättningarna för inträde av nya aktörer på marknaden är en viktig faktor i den övergripande bedömningen av koncentrationen från konkurrenssynpunkt. För att ett marknadsinträde skall anses utsätta de samgående parterna för ett tillräckligt konkurrenstryck måste det visas att inträdet är troligt, snabbt och tillräckligt för att hindra eller omintetgöra eventuella konkurrenshämmande verkningar av koncentrationen.

text: Marknadsinträde i förevarande fall Det kan konstateras att antalet anbudsgivande företag vid kommunala upphandlingar av sjukvårdsmaterial har minskat under senare år. I flera fall är det bara FMAB och Simonsen som har lämnat anbud vid dessa upphandlingar.

text: Den relevanta marknaden kännetecknas av ett antal olika förhållanden. Bland annat kräver grossistverksamhet tillgång till en bred produktportfölj. Ett antal företag på närliggande marknader har specifikt framhållit svårigheten i att kunna erbjuda en sådan produktportfölj som kommunerna kräver. Även om företagen har kunnat uppnå skallkraven i upphandlingarna har de vid utvärderingen av anbuden inte lyckats uppnå full poäng avseende produktportföljen. I vissa fall har detta faktum även medfört att företag avstått från att inge anbud.

text: En grossistmarknad kännetecknas normalt av klara skalfördelar. Ju större volymer en grossist kan köpa in från en leverantör, desto förmånligare inköpspriser kan grossisten erhålla. Detta har även framhållits av flera av de företag som är aktiva på närliggande marknader.

text: Eftersom tillträde till marknaden regleras av regelverket för offentliga upphandlingar löper avtalen med kunderna (kommunerna) på ca 3-4 år. Följaktligen kan det ta en lång tid för en helt ny aktör på marknaden att vinna tillräckligt många avtal för att uppnå de skalfördelar och den marknadsstyrka som behövs för att utgöra en konkurrenskraftig konkurrent till parterna.

text: Företagen på närliggande marknader har även pekat på att tidigare erfarenhet från liknande uppdrag för kommuner utgör ett av de utvärderingskriterier som ofta används vid utvärdering av inkomna anbud. Avsaknaden av sådan erfarenhet utgör ytterligare ett hinder för företag utan tidigare erfarenhet att kunna på ett snabbt och effektivt sätt etablera sig på marknaden.

text: Det har även framförts att marknadens struktur, genom anbudsförfaranden där endast en del av produktportföljen utvärderas, i sig innebär en svårighet för nya aktörer att ta sig in på marknaden. Detta eftersom systemet gynnar ”strategisk prissättning” på de produkter som utvärderas. För att kunna ta den ekonomiska risk som en sådan strategisk prissättning medför måste företagen ha kunskap om kundens köpmönster avseende de produkter som inte utvärderats. För företag som inte har haft kommunala kunder är det därför svårt att kalkylera möjligheten att kunna få till en hållbar affär genom sådan strategisk prissättning.

text: Ett annat strukturellt hinder mot inträde som har framförts är att kunderna lägger statistik från tidigare inköp som grund för ny upphandling av sjukvårdsprodukter. På så sätt påverkas kundens köpbeteende av de produkter som den tidigare leverantören har erbjudit. Några företag på närliggande marknader har framfört att detta medfört att kunderna efterfrågar (märkes)specifika produkter som OneMed-bolagen besitter. Eftersom företagen inte kan erhålla dessa produkter till lika fördelaktiga priser som FMAB, har de inte heller kunnat lämna lika konkurrenskraftiga anbud.

text: Genom att det inom vården pågår en process mot privata alternativ kännetecknas marknaden inte av en stark framtida tillväxt.

text: Under senare år har ett antal aktörer slutat att lämna anbud i kommunala sjukvårdsmaterialupphandlingar. Parterna är de enda aktörer som har vunnit upphandlingar. Parterna har därför en väl inarbetad ställning på marknaden.

text: Mot denna bakgrund kan konstateras att det inte är sannolikt att inträde av nya aktörer kommer att ske tillräckligt snabbt och i tillräcklig omfattning för att omintetgöra eventuella konkurrenshämmande verkningar av koncentrationen.

text: Bedömning av dominans Konkurrensverkets bedömning av om en dominerande ställning skapas eller förstärks kullkastas med anledning av ovan anförd argumentation därför inte av förekomsten av motverkande köparmakt och möjligheten till nyinträde på marknaden.

text: Koncentrationen leder således till att en dominerande ställning skapas eller förstärks på marknaden för grossisttjänster för sjukvårdsmaterial till kommuner i Sverige.

text: Åtagande I syfte att undanröja de konkurrenshämmande verkningarna av koncentrationen har OneMed frivilligt gjort vissa åtaganden (bilaga 1).

text: OneMed:s åtaganden innebär i korthet att OneMed förvärvar Simonsen varefter OneMed för över verksamheten i Simonsen till OneMed Group-koncernen. OneMed ser dock till att Simonsens nuvarande ramavtal med kommuner avseende sjukvårdsmaterial kvarblir i Simonsen. Därefter överlåter OneMed aktierna i Simonsen till en från OneMed fristående köpare. Denne köpare får därmed kontroll över Simonsen och tillgång till de aktuella ramavtalen.

text: Åtagandena medför att en lämplig köpare förvärvar Simonsen från OneMed, inrymmande företagets ramavtal med aktuella kommuner. Genom åtagandena säkerställs att köparen har en möjlighet att fullfölja sina affärsmässiga förpliktelser enligt kommunavtalen. Även om ramavtalen har olika löptid, där vissa avtal löper ut inom en nära framtid, får köparen tillgång till en icke oväsentlig del av marknaden på ett sätt som är förenligt med regelverket för offentlig upphandling. Köparen får en försäljningsvolym som kan ligga till grund för de skalfördelar som ett inträde på den relevanta marknaden förutsätter. Köparen får även en inblick i dessa kommuners köpbeteende samt nödvändig erfarenhet av att leverera aktuella produkter till kommuner. Köparen får i och med de frivilliga åtagandena en möjlighet att inträda på den relevanta marknaden.

text: Sammanfattande bedömning De frivilliga åtagandena som OneMed har gjort bedöms säkerställa att en ny aktör träder in på den relevanta marknaden och kan agera som en livskraftig och varaktig konkurrent till OneMed. Genom de frivilliga åtagandena bedöms koncentrationen inte längre skapa eller förstärka en dominerande ställning som väsentligt hämmar eller är ägnad att väsentligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet eller en avsevärd del av det.

text: Slutsats Koncentrationen skall, med beaktande av de frivilliga åtagandena och vad som i övrigt har anförts ovan, lämnas utan åtgärd.

text: Konkurrensverket anser att OneMed:s åtaganden i bilaga 1 enligt

text: 57 § andra stycket

text: KL ska förenas med ett skäligt vite.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Hotell, restaurang och konferens

publisher: Konkurrensverket

title: Booking.com

org: kkv

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 596/2013 – Booking.com

text: Konkurrensverkets beslut

type: rubrik

text: 2015-04-15 (Dnr 596/2013)

type: stycke

text: Åtagande att i avtal med hotell upphöra med tillämpning av paritetsbestämmelser i förhållande till Booking.coms konkurrenter och i förhållande till i hotellens egna försäljningskanaler vad gäller priser och villkor som inte görs allmänt tillgängliga online. Tidigare tillämpade paritetsbestämmelser, enligt vilka hotell inte fick erbjuda Booking.coms konkurrenter bättre villkor än Booking.com, ansågs preliminärt begränsa konkurrensen mellan onlineresebyråer. Åtagandet förenades med ett vite om totalt 35 miljoner kronor.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Part

text: Bookingdotcom Sverige AB, org.nr 556733-1706, Östermalmsgatan 87 C, 114 59 Stockholm, och

text: Booking.com B.V., Herengracht 597, 1017 CE, Amsterdam, Nederländerna

text: Ombud: Advokaterna Box AA och BB Kastell Advokatbyrå, 7169, 103 88 Stockholm

text: Saken

text: Konkurrensbegränsande samarbete; nu fråga om godtagande av frivilligt åtagande förenat med vite enligt

text: 3 kap. 4 § 1 st.

text: och

text: 6 kap. 1 § 3 st.

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: _____________________________ Beslut

text: Konkurrensverket godtar Bookingdotcom Sverige AB:s och Booking.com B.V.:s åtagande, se bilaga. Åtagandet förenas med vite om fem miljoner (5 000 000) kronor för Bookingdotcom Sverige AB och vite om trettio miljoner (30 000 000) kronor för Booking.com B.V.

text: Konkurrensverkets skäl

text: Bakgrund

text: 1. Booking.com B.V. är ett nederländskt företag som via onlineplattformen www.booking.com förmedlar bokningar av hotellrum. Bookingdotcom Sverige AB är ett svenskt närstående bolag som har till uppgift att bistå Booking.com B.V. vad gäller verksamheten på den nordiska marknaden.

text: 2. Konkurrensverket inledde år 2013 en utredning avseende vissa villkor i Booking.com B.V.:s avtal med svenska hotell. Villkoren innebär att de priser på hotellrum som hotellen erbjuder via Booking.com B.V. måste vara lika eller bättre än de priser som hotellen erbjuder eller tillämpar i andra försäljningskanaler. Konkurrensverkets utredning har fokuserat på frågan om dessa villkor utgör en överträdelse av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbeten i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL.

text: 3. Efter det att Booking.com B.V. och Bookingdotcom Sverige AB informerats om Konkurrensverkets preliminära bedömning i frågan om en sådan överträdelse föreligger, har företagen i enlighet med

text: 3 kap. 4 § 1 st.

text: KL gett in ett förslag till frivilligt åtagande. När Konkurrensverket i ett beslut godtar ett åtagande gör Konkurrensverket inte någon slutlig bedömning av om en överträdelse har förelegat eller föreligger.

text: Företagen

text: 4. Booking.com B.V. är en onlineresebyrå som tillhandahåller plattformen www.booking.com på vilken konsumenter kan söka, jämföra och boka lediga hotellrum. Företaget bedriver verksamhet i ett stort antal länder. Webbplatsen www.booking.com finns tillgänglig på över 40 språk och erbjuder cirka 445 000 boenden i 200 länder.

text: 5. I flera länder där Booking.com B.V. bedriver verksamhet finns lokalkontor som bistår företaget med support. I Sverige bedrivs sådan stödverksamhet av Bookingdotcom Sverige AB. Bolaget har bl.a. till uppgift att marknadsföra och informera om Booking.com B.V.:s verksamhet gentemot hotell på den nordiska marknaden.

text: 6. Booking.com B.V. och Bookingdotcom Sverige AB ingår i en koncern vars moderbolag är det amerikanska bolaget Priceline Group Inc. Priceline Group Inc. äger och driver, direkt eller indirekt, även andra webbdomäner som tillhandahåller hotellboknings- och andra resetjänster online, t.ex. Priceline.com, Agoda.com och Kayak.com.

text: 7. I det följande benämns Booking.com B.V. och Bookingdotcom Sverige AB gemensamt ”Booking.com”.

text: Omständigheter

text: 8. Hotellmarknaden i Sverige kännetecknas av att ett antal större hotellkedjor står för en betydande del av försäljningen av hotellrum. Hotellen använder sig av olika typer av försäljningskanaler för att nå ut till sina kunder. Kunderna är dels företag, dels fritidsresenärer. Förutom hotellens egna försäljningskanaler, främst försäljning via telefon eller online på hotellets hemsida, sker försäljning av hotellrum via traditionella resebyråer och onlineresebyråer. I Skandinavien står hotellens egna onlinekanaler för cirka 10 procent av hotellens intäkter, medan onlinebokningar totalt står för drygt 30 procent. I syfte att nå så hög beläggningsgrad som möjligt är det vanligt att svenska hotell är anslutna till flera onlineresebyråer.

text: 9. Onlineresebyråer tillhandahåller plattformar på internet genom vilka konsumenter kan söka och boka hotellrum på hotell som är anslutna till den aktuella plattformen. Efter att konsumenten har angett var hotellet ska vara beläget och aktuella datum, kan konsumenten förfina sökningen genom att välja vissa kriterier såsom pris, hotellets stjärnstatus, kundomdömen, faciliteter, boendetyp m.m. Sökresultatet presenteras ofta som en lista med hotell som onlineresebyrån rekommenderar, men konsumenten kan även välja att få sökresultaten presenterade efter antalet stjärnor, läge, pris eller omdömen från tidigare kunder. I vilken ordning hotellen visas eller ”rankas” i söklistorna avgörs av olika parametrar som onlineresebyrån bestämmer över. Konsumenten bokar sedan valt hotell direkt via onlineplattformen utan att ha någon kontakt med det enskilda hotellet.

text: 10. Hotellen som anslutit sig till plattformen genom att ingå avtal med onlineresebyrån laddar upp information och bilder avseende det egna hotellet på plattformen. Det är hotellen som bestämmer och laddar upp de rumspriser som ska visas för konsumenterna på plattformen. Ersättningen som onlineresebyråerna får från hotellen består av en provision som utgår vid varje genomförd bokning. Om en konsument använder onlineresebyråernas sök- och jämförelsetjänst utan att genomföra någon bokning på plattformen, utgår inte någon ersättning.

text: 11. Vid sidan av hotellens egen försäljning och online- eller traditionella resebyråer finns så kallade metasöksidor. Metasöksidorna erbjuder en plattform till vilken både hotell och onlineresebyråer kan ansluta sig och ladda upp information om hotellrum och rumspriser. Härigenom ges konsumenten en möjlighet att söka efter hotellrum och få ett resultat som visar rumspriser hos olika aktörer. Konsumenten kan emellertid i allmänhet inte boka direkt hos aktören som tillhandahåller metasöksidan, utan slussas

text: vidare för bokning hos vald onlineresebyrå eller, mer sällan, det valda hotellet.

text: 12. Booking.com är den största onlineresebyrån vad gäller bokningar av hotell belägna i Sverige. I sina standardavtal med hotellen tillämpar Booking.com, i likhet med andra onlineresebyråer, villkor om så kallad paritet. Villkoren innebär i huvudsak att hotellen ska erbjuda samma eller bättre pris för ett rum via Booking.com som det pris hotellen erbjuder via andra kanaler. Ett hotell får således t.ex. inte erbjuda ett lägre pris i sin egen försäljningskanal eller hos en konkurrerande onlineresebyrå än via Booking.com. Detsamma gäller för olika villkor beträffande rummet eller bokningen som t.ex. avbokningsregler eller frukost i rumspriset. Hotellen får alltså inte heller erbjuda bättre villkor i andra försäljningskanaler än via Booking.com. Vidare innehåller avtalen villkor om att hotellen måste ge Booking.com tillgång till samma eller större antal rum som ges till Booking.coms konkurrenter.

text: 13. I syfte att bedöma villkoren i Booking.coms avtal med hotellen har Konkurrensverket genomfört en rad utredningsåtgärder. Konkurrensverket har bl.a. haft möten med hotellföretag och onlineresebyråer, begärt in information och ekonomiska data från olika marknadsaktörer samt genomfört ett marknadstest av ett förslag till åtagande från Booking.com. Från Booking.com har Konkurrensverket erhållit omfattande analyser som bl. a. syftat till att underbygga att det uppstår effektivitetsvinster vid tillämpningen av prisparitetsvillkor mellan Booking.com och hotell. Booking.com har även genomfört enkätundersökningar riktade till konsumenter och boenden i nio europeiska länder, vilka besvarats av knappt 14 000 konsumenter (varav cirka 2 000 svenska) och drygt 2 000 boenden (varav cirka 200 svenska).

text: Konkurrensverkets preliminära bedömning

text: 14. Konkurrensverkets utredning har i första hand avsett frågan om villkoren om prisparitet i Booking.coms avtal med hotell i Sverige utgör en överträdelse av förbudet mot konkurrensbegränsande avtal i

text: 2 kap. 1 §

text: KL. Eftersom avtalen mellan Booking.com och de svenska hotellen kan påverka handeln mellan EU:s medlemsstater är även artikel 101 i fördraget om den Europeiska unionens funktionssätt (FEUF) tillämplig i ärendet.

text: 15. Den relevanta marknaden är enligt Konkurrensverkets preliminära bedömning marknaden för tillhandahållande av onlineresebyråtjänster avseende hotell belägna i Sverige. Enligt Konkurrensverkets uppfattning omfattas endast sådana onlineresebyråtjänster som möjliggör bokning direkt på plattformen.

text: 16. Konkurrensverkets utredning har visat att hotellen ansluter sig till onlineresebyråer i syfte att nå ut till konsumenter som hotellen själva har

text: svårt att nå ut till. Onlineresebyråerna förmedlar således hotellrum till konsumenter på uppdrag av hotellen, som i sin tur förser onlineresebyråerna med de rum som konsumenterna ges möjlighet att boka. Därutöver erbjuder onlineresebyråerna konsumenterna en sök- och jämförelsefunktion som enskilda hotell inte har möjlighet att erbjuda. Mot denna bakgrund gör Konkurrensverket bedömningen att hotellen och onlineresebyråerna inte är verksamma på samma relevanta marknad.

text: 17. Det är i ärendet inte nödvändigt att därutöver slutligt avgränsa den relevanta marknaden.

text: 18. Enligt Konkurrensverkets utredning överstiger Booking.coms marknadsandel i Sverige med god marginal 30 procent, varför gruppundantaget om vertikala avtal inte är tillämpligt på Booking.coms avtal med hotell belägna i Sverige.

text: 19. Bestämmelsen om prisparitet syftar till att garantera att Booking.com erhåller samma eller bättre pris för samma rum i förhållande till hotellens samtliga försäljnings- och förmedlingskanaler. Prispariteten gäller således dels i förhållandet mellan Booking.com och dess konkurrenter (”horisontell prisparitet”), dels mellan Booking.com och hotellen (”vertikal prisparitet”). Konkurrensverkets preliminära bedömning av prisparitetsbestämmelsen i dessa olika delar är sammanfattningsvis följande.

text: Prisparitet mellan Booking.com och dess konkurrenter

text: 20. Avtalen mellan hotellen och Booking.com utgör vertikala avtal, dvs. avtal mellan företag som inte är varandras konkurrenter. Bestämmelsen om att hotellen inte får erbjuda bättre priser via Booking.coms konkurrenter än via Booking.com, den horisontella prispariteten, påverkar emellertid konkurrensen mellan Booking.com och andra onlineresebyråer, med andra ord konkurrensen mellan företag som är verksamma på samma relevanta marknad. Begränsningar av konkurrensen mellan företag som är konkurrenter, s.k. horisontella begränsningar, är typiskt sett mer problematiska för konkurrensen än vertikala begränsningar.

text: 21. Prisparitetsbestämmelser i Booking.coms och andra onlineresebyråers avtal med hotellen medför att priset på hotellrum är detsamma hos konkurrerande onlineresebyråer. Booking.coms prisparitetsbestämmelse innebär att provisionshöjningar av Booking.com inte kan leda till att rumspriset hos Booking.com blir högre än hos konkurrenterna, vilket betyder att Booking.com kan höja sin provision utan att förlora kunder till konkurrenterna.

text: Prisparitetsbestämmelsen, i kombination med att hotell i allmänhet vill ansluta sig till flera konkurrerande plattformar, innebär därför att Booking.com har mindre anledning än vad som annars vore fallet att konkurrera genom att erbjuda hotell låga provisioner. Detta riskerar att leda till högre provisioner, vilket i sin tur riskerar att leda till högre priser på hotellrum.

text: 22. Konkurrensverket har mot bakgrund av det anförda funnit stöd för att bestämmelsen om prisparitet mellan Booking.com och företagets konkurrenter begränsar konkurrensen. Det förhållandet att Booking.coms konkurrenter också tillämpar horisontell prisparitet förvärrar situationen och medför att konkurrensen vad gäller priser och provisioner mellan onlineresebyråerna är allvarligt begränsad.

text: 23. Booking.coms prisparitetsbestämmelse kan också utgöra inträdeshinder på marknaden eftersom en onlineresebyrå inte kan träda in eller växa på marknaden genom att konkurrera med låga provisioner i utbyte mot att hotellen sätter lägre priser på hotellrum i den aktörens kanaler.

text: Prisparitet mellan Booking.com och hotellen

text: 24. Prisparitetsbestämmelsen i Booking.coms avtal innebär även att hotellen inte får erbjuda bättre rumspriser i hotellets egna kanaler än via Booking.com. Konkurrensverkets utredning har inte visat att denna vertikala prisparitet påverkar konkurrensen mellan Booking.com och andra onlineresebyråer utöver den ovan konstaterade påverkan som den horisontella prispariteten medför.

text: 25. Booking.com och hotellen står i en vertikal relation till varandra och är som ovan konstaterats inte verksamma på samma relevanta marknad. Enligt Konkurrensverkets bedömning begränsar den vertikala pariteten därför inte någon konkurrens mellan Booking.com och hotellen.

text: 26. Konkurrensverket har i utredningen inte heller funnit stöd för att den vertikala prispariteten ger upphov till konkurrensbegränsningar på någon angränsande marknad.

text: 27. De tjänster som Booking.com och andra aktörer på onlineresebyråmarknaden tillhandahåller ger konsumenter möjlighet att enkelt söka efter, jämföra och boka hotellrum på internet och ger hotell möjlighet att marknadsföra sig och göra hotellrum direkt bokningsbara för konsumenter. Den affärsmodell som tillämpas på onlineresebyråmarknaden innebär att konsumenterna kan använda sig av tjänsterna utan att behöva betala för dessa. Affärsmodellen innebär även att hotellen endast betalar för onlineresebyråns tjänster då en bokning faktiskt genomförs, vilket betyder att de inte behöver investera i och stå risk för marknadsföring som inte leder till bokning. Konkurrensverkets utredning ger vidare stöd för slutsatsen att onlineresebyråernas tjänster

text: bidrar till pristransparens på marknaden och till ökad konkurrens mellan hotell, vilket också är till nytta för konsumenterna.

text: 28. Den affärsmodell som används på marknaden innebär således att det inte utgår någon ersättning till Booking.com om en konsument använder Booking.com till att söka och välja hotell, men sedan vänder sig till hotellet för att genomföra bokningen. Affärsmodellen innebär därmed att hotellen har incitament att förmå konsumenter som hittat hotellet på Booking.com att istället boka i hotellets egen kanal, eftersom hotellet då inte måste utge ersättning till Booking.com. Om det stod hotellet helt fritt att kontrollera förhållandet mellan priserna i hotellets egna kanaler och priserna hos Booking.com, skulle hotellen ha möjlighet att åka snålskjuts på Booking.coms investeringar. Booking.com skulle därigenom löpa stor risk att inte bli kompenserat för den tjänst som Booking.com tillhandahåller hotellen.

text: 29. Booking.com har anfört att den vertikala prispariteten är nödvändig för att möjliggöra de fördelar för konsumenter och hotell som Booking.coms verksamhet innebär. För att underbygga detta har Booking.com bland annat genomfört enkätundersökningar riktade till boenden och konsumenter i Sverige och andra europeiska länder. I boendeenkäten uppgav 36 procent av de svenska hotellen (46 procent av hotell anslutna till hotellkedjor) att de sannolikt skulle erbjuda lägre priser eller specialerbjudanden i sin egen kanal i avsaknad av prisparitetsvillkor. I konsumentenkäten uppgav sammantaget 65 procent av konsumenterna som bokat hotellrum i Sverige att de sannolikt skulle boka på hotellets hemsida istället för på Booking.com om priset var 10 procent lägre på hotellets hemsida.

text: 30. Konkurrensverkets bedömning, vilken stöds av analyser och ovan nämnda enkätundersökningar som Booking.com gett in i ärendet, är mot bakgrund av ovanstående att den vertikala prispariteten väsentligt minskar risken för att hotellen åker snålskjuts på de investeringar som Booking.com svarar för. Detta medger i sin tur att Booking.com kan erhålla ersättning för sina sökoch jämförelsetjänster så att tjänsterna även fortsättningsvis kan erbjudas på marknaden till nytta för konsumenterna.

text: Slutsats

text: 31. Mot bakgrund av ovanstående är det Konkurrensverkets preliminära bedömning att bestämmelsen i Booking.coms avtal, som innebär att Booking.com måste erhålla lika bra eller bättre priser än sina konkurrenter, utgör en konkurrensbegränsning i strid med

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101.1 FEUF

text: 32. Den preliminära bedömningen är även att det saknas förutsättningar för individuellt undantag enligt

text: 2 kap. 2 §

text: KL och

text: artikel 101.3 FEUF

text: när det gäller prisparitet mellan Booking.com och dess konkurrenter.

text: Åtagande enligt

text: 3 kap. 4 §

text: KL

text: 33. Enligt

text: 3 kap. 4 § 1 st.

text: KL kan, i ett ärende i vilket fråga uppkommit om ett företag överträder förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL, ett åtagande från det aktuella företaget ge Konkurrensverket anledning att inte ingripa. Så länge Konkurrensverkets beslut att godta ett åtagande gäller får Konkurrensverket i de avseenden åtagandet omfattar inte meddela något åläggande enligt 3 kap. 1 eller 3 § KL.

text: 34. Efter det att Booking.com informerats om Konkurrensverkets preliminära bedömning, har Booking.com i syfte att undanröja de konkurrensproblem som Konkurrensverkets utredning indikerat gett in ett förslag till frivilligt åtagande.

text: Marknadstest av det ursprungliga åtagandet

text: 35. Den 15 december 2014 publicerade Konkurrensverket ett förslag på åtagande som Booking.com lämnat till Konkurrensverket, jämte en uppmaning till hotellmarknadens aktörer att komma in med synpunkter på åtagandet.

text: 36. Konkurrensverket fick cirka 145 svar från marknadsaktörer, varav cirka 120 hänvisade till de synpunkter som framförts av branschorganisationen Visita. Bland respondenterna återfinns flertalet av de större svenska hotellen och hotellkedjorna samt några onlineresebyråer och metasökaktörer.

text: 37. I de synpunkter som gavs in till Konkurrensverket hävdades sammantaget att det förslag till åtagande som Booking.com hade lämnat, inte var tillräckligt för att undanröja konkurrensproblemen på marknaden.

text: 38. Den viktigaste invändningen var att åtagandet inte skulle ha någon effekt på marknaden eftersom Booking.com inte åtog sig att avstå från att tillämpa prisparitetsbestämmelsen i förhållande till hotellens egna försäljningskanaler. Anledningen till att åtagandet inte skulle ha någon effekt angavs vara att om ett hotell erbjuder olika priser genom onlineresebyråer, samtidigt som det pris hotellet får erbjuda i sina egna försäljningskanaler inte får understiga priset hos någon onlineresebyrå, så blir priset i hotellens egen försäljningskanal med nödvändighet högre än priset hos minst en onlineresebyrå. Hotellen framhöll vidare att det är affärsmässigt irrationellt att inte själv erbjuda de lägsta tillgängliga rumspriserna på marknaden. Respondenterna ansåg därför att åtagandet inte skulle ge några effekter på marknaden utan leda till att prisparitet även mellan konkurrerande onlineresebyråer skulle fortsätta gälla i praktiken.

text: Det slutliga åtagandet

text: 39. Booking.com gav den 10 april 2015 in ett reviderat slutligt åtagande (se bilaga).

text: 40. Det slutliga åtagandet innebär sammanfattningsvis att Booking.com åtar sig att inte tillämpa villkoren om paritet avseende pris och andra villkor i förhållande till Booking.coms konkurrenter. Booking.com åtar sig vidare att inte tillämpa villkor om paritet avseende antal och typ av tillgängliga rum. Vad gäller hotellens egen försäljning, åtar sig Booking.com att inte tillämpa paritet avseende priser och andra villkor beträffande försäljning som sker offline. Inte heller får Booking.com ställa krav på paritet avseende sådana rumspriser och andra villkor som inte är tillgängliga online för allmänheten, utan som hotellen erbjuder endast vissa kunder eller kundgrupper. Booking.com har slutligen åtagit sig att inte vidta motsvarande åtgärder, dvs. åtgärder som skulle innebära ett genomdrivande av sådan pris-, villkors-, eller tillgänglighetsparitet som är förbjuden enligt åtagandet.

text: 41. Åtagandet påverkar inte Booking.coms möjlighet att efterfråga prisparitet i förhållande till hotellens egna allmänt tillgängliga rumspriser online. Åtagandet hindrar dock inte hotellen från att avtala om andra villkor med Booking.com.

text: Konkurrensverkets bedömning av det slutliga åtagandet

text: 42. Ett åtagande ska undanröja de konkurrensproblem som Konkurrensverkets utredning har identifierat. Booking.coms åtagande ska således ta om hand de konkurrensproblem som bestämmelsen om prisparitet enligt Konkurrensverkets preliminära bedömning ger upphov till.

text: 43. Åtagandet innebär att marknadsledaren Booking.com förbinder sig att inte längre tillämpa villkor om prisparitet i förhållande till sina konkurrenter. Härigenom återfår Booking.com och dess konkurrenter incitament att konkurrera med varandra genom att förmå hotellen att erbjuda lägre priser i deras kanaler.

text: 44. För att utreda synpunkterna från marknadstestet om att det ursprungliga förslaget till åtagande trots detta inte skulle medföra några faktiska förändringar på marknaden, har Konkurrensverket analyserat incitamenten för hotellen att erbjuda lägre rumspriser i utbyte mot lägre provisioner från onlineresebyråerna. Analysen har gjorts med utgångspunkt i ekonomiska inlagor som getts in av olika aktörer och med beaktande av förhållandena på marknaden.

text: 45. I Konkurrensverkets analys har framkommit att hotellens incitament att erbjuda lägre rumspriser i utbyte mot lägre provisioner beror på hur en prissänkning påverkar hotellets totala försäljning av hotellrum samt hur försäljningen omfördelas i olika försäljningskanaler. Ett hotell som erbjuder lägre rumspriser på en enskild onlineresebyrå ökar sin försäljning pga. konsumenttillströmningar från andra försäljningskanaler, från andra hotell på samma onlineresebyrå och genom en generellt ökad konsumentefter-

text: frågan till följd av det lägre rumspriset. I den mån en tillströmning av konsumenter till ett hotell sker från mindre lönsamma försäljningskanaler eller utgör nytillkommen försäljning är detta till fördel för hotellet. Samtidigt går hotellet miste om intäkter i den mån hotellets befintliga konsumenter väljer bort en för hotellet mer lönsam försäljningskanal. Hotellens incitament till prissänkningar i utbyte mot lägre provisioner beror på huruvida de sammantagna konsumenttillströmningarna blir lönsamma.

text: 46. Resultaten av de analyser som Konkurrensverket genomfört stödjer slutsatsen att hotell kommer att ha incitament att erbjuda lägre rumspriser i utbyte mot lägre provisioner. En viktig drivkraft för hotellen i detta sammanhang blir konkurrensen mellan hotell om rumsbokningar.

text: 47. Utredningen har även visat att hotellens incitament att erbjuda ett lägre pris hos en onlineresebyrå än i hotellets egen kanal blir större om andelen försäljning som inte omfattas av prisparitet blir mindre. Booking.com har mot denna bakgrund ändrat sitt åtagande så att Booking.com inte kommer att tillämpa prisparitet vad avser hotellens försäljning som sker offline.

text: 48. Konkurrensverkets utredning visar att åtagandet återinför rumspriser som en konkurrensparameter i relationen mellan Booking.com och andra onlineresebyråer. Därmed undanröjer Booking.coms åtagande risken för att prisparitet mellan onlinebyråer kommer att fortsätta gälla i praktiken.

text: 49. Vidare åtar sig Booking.com i det slutliga åtagandet att inte tillämpa villkor om paritet gällande tillgänglighet avseende antal och typ av rum samt paritet när det gäller andra villkor, t.ex. avbokningsregler och frukost. Detta ger hotellen ytterligare utrymme att belöna den onlineresebyrå som erbjuder bättre villkor än sina konkurrenter, vilket bidrar till att återställa konkurrensen mellan onlineresebyråer till nytta för konsumenterna.

text: Slutsats

text: 50. Mot bakgrund av det ovan anförda är det Konkurrensverkets slutsats att Booking.coms åtagande är ägnat att undanröja de konkurrensproblem som enligt Konkurrensverkets utredning orsakas av prisparitetsvillkoren i Booking.coms avtal med svenska hotell.

text: Tidsaspekter

text: 51. Booking.com ska ha genomfört åtagandet senast den 1 juli 2015. Åtagandet ska gälla i fem år därefter. Åtagandet gäller därmed till den 1 juli 2020.

text: Slutsats

text: 52. Med hänsyn till det åtagande som Booking.com lämnat finner Konkurrensverket inte längre skäl att ingripa i ärendet. Konkurrensverket godtar därför Booking.coms åtagande.

text: 53. Konkurrensverkets beslut om att godta Booking.coms åtagande innebär inte att Konkurrensverket tagit ställning till om det aktuella förfarandet utgjort eller utgör en överträdelse av konkurrensreglerna.

text: Vite

text: 54. Åtagandet bör förenas med vite (jfr

text: 6 kap. 1 § 3 st.

text: KL).

text: 55. Enligt

text: 3 § lagen (1985:206)

text: om viten ska vite fastställas till ett belopp som med hänsyn till vad som är känt om adressatens ekonomiska förhållanden och till omständigheterna i övrigt kan antas förmå denne att följa det beslut som är förenat med vitet. Av förarbetena till bestämmelsen framgår vidare att vitet bör bestämmas så högt att det inte blir ekonomiskt fördelaktigt för adressaten att underlåta att iaktta beslutet ifråga.

text: 56. Konkurrensverket anser efter en samlad bedömning att vitesbeloppet ska bestämmas till 5 miljoner kronor för Bookingdotcom Sverige AB och till 30 miljoner kronor för Booking.com B.V.

text: Särskild talan

text: 57. Konkurrensverkets beslut att godta ett åtagande kan inte överklagas. Detta följer av

text: 7 kap. 1 §

text: KL.

text: 58. Ett företag som berörs av beslutet kan enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL väcka talan vid Marknadsdomstolen om åläggande enligt

text: 3 kap. 1 §

text: KL.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga Sophie Ducaté.

type: avgorande


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Lunds universitet – köp av konsulttjänster

text: Lunds universitet - köp av konsulttjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi har utrett era köp från Kvadrat Malmö AB i samband med vår fördjupade upphandlingsgranskning av er inköpsverksamhet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era köp från Kvadrat Malmö AB. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att fristen för att ansöka om upphandlingsskadeavgift har gått ut och att ärendet därför inte kommer ha en sådan allmänpreventiv effekt som vi bedömde att det skulle kunna få.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Ann Fryksdahl. Föredragande har varit Sofia Klingensjö.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Umeå Energi AB

title: Tillsyn enligt LUF gällande Umeå Energi AB avseende upphandling av konsulttjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Ärendet öppnades efter att Konkurrensverket uppmärksammat att ni under åren 2019–2021 hade ingått flera avtal med konsulter för bland annat projektledning. Avtalen ingicks utan att det genomfördes någon annonserad upphandling enligt lagen (

text: ) om upphandling inom försörjningssektorerna. Ni har under utredningen uppgett att ni inte längre använder något av avtalen och att ni har upphandlat nya avtal genom ett dynamiskt inköpssystem.

text: Vi har tagit ställning till om ytterligare utredningsåtgärder står i proportion till utsikten att kunna konstatera en överträdelse. Mot bakgrund av vad som framkommit i utredningen anser vi att det inte föreligger tillräckliga skäl för att vidta ytterligare utredningsåtgärder. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi har inte tagit ställning till om ert förfarande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.


motpart: Chalmers tekniska högskola Aktiebolag

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Chalmers tekniska högskola Aktiebolag - Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Chalmers Tekniska Högskola Aktiebolag har agerat i strid med

text: 10 kap. 4 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att inte i tid efterannonsera upphandlingen med upphandlings-ID MT27204, Dilution Refrigerators Quantum.

text: Chalmers Tekniska Högskola Aktiebolag förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 1. Konkurrensverket har uppmärksammat i statistik från EU:s standardformulär för upphandling, eForms, att många upphandlingar inte efterannonseras. Detta leder till en bristfällig statistik avseende offentliga inköp i Sverige. Efterannonsering av upphandlingar skapar dessutom insyn och transparens avseende de offentliga inköpen.

text: 2. Vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser 2021 och 2022 noterade Konkurrensverket att flera av Chalmers Tekniska Högskola Aktiebolags (Chalmers) upphandlingar inte hade efterannonserats. En av dem var upphandlingen Dilution Refrigerators Quantum (Upphandlingen). Den ursprungliga upphandlingsannonsen publicerades den 8 december 2022.

text: 3. Under utredningen har Chalmers sammanfattningsvis angett följande. Det är korrekt att efterannonsering inte har skett i det efterfrågade fallet och det kan bland annat ha berott på hög arbetsbörda. Det annonserade värdet för Upphandlingen uppgick till 35 200 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Den har avsett varor och påbörjades efter den 1 februari 2022. Lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) tillämpades.

text: Skälen för beslutet

text: Skyldigheten att efterannonsera

text: 4. LOU gäller för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 5. När upphandlade kontrakt eller ramavtal har tilldelats ska resultatet av upphandlingen efterannonseras senast 30 dagar efter det att avtalet eller ramavtalet ingicks. För upphandlingar som är påbörjade innan den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera endast upphandlingar över tröskelvärdena. För upphandlingar som är påbörjade efter den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera både upphandlingar över och under tröskelvärdena. Upphandlingar som understiger direktupphandlingsgränsen behöver inte efterannonseras.

text: 6. Bestämmelserna om efterannonsering finns för upphandlingar över tröskelvärdet i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU. Vad en efterannons ska innehålla framgår av

text: upphandlingsförordningen (2016:1162)

text: och för upphandlingar över tröskelvärdet även i de standardformulär som regleras i genomförandeförordningen om eForms.

text: 7. För upphandlingar av varor som påbörjades mellan den 1 februari 2022 och den 31 december 2023 var direktupphandlingsgränsen 700 000 kronor och tröskelvärdet 2 236 731 kronor.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 8. Chalmers är upphandlande myndighet i ärendet. Enligt vad som framkommit av utredningen påbörjades Upphandlingen efter den 1 februari 2022 och uppgick till ett värde om 35 200 000 kronor, vilket översteg såväl tillämplig direktupphandlingsgräns som tillämpligt tröskelvärde.

text: 9. Av utredningen har framkommit att efterannonsering inte har skett i tid. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda om efterannonsering skett vid en senare tidpunkt.

text: 10. Chalmers har med beaktande av vad som anförts ovan agerat i strid med bestämmelserna om efterannonsering i

text: 10 kap. 4 §

text: LOU.

text: 11. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda övriga upphandlingar som granskats i ärendet vidare.

text: Detta beslut har fattats av vikarierande generaldirektören. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Förbundet Sveriges Småbrukare

title: Utträdesregler ekonomisk förening

text: Er skrivelse angående stadgar om utträdesvillkor

text: Ni har i en skrivelse som inkom till Konkurrensverket den 23 juli 1999 begärt att Konkurrensverket prövar huruvida Farmeks stadgar, gällande utträdesvillkor ur föreningen, är förenliga med gällande konkurrenslagstiftning.

text: Konkurrensverket har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpning av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Konkurrenslagen

text: innehåller två generella förbud, ett mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (

text: 6 §

text: ) och ett mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Vad som i övrigt gäller för t.ex. företag att erhålla verkets besked om huruvida ett avtal står i strid med något av de nämnda förbuden framgår av bifogad broschyr.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är därvid bl.a. om det påtalade förfarandet har en betydelsefull effekt för t.ex. en större grupp konsumenter eller från samhällsekonomisk synpunkt.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns för närvarande inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § andra stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: För Er kännedom bifogas även kopia av ett tidigare beslut (dnr 1620/93) som fattats av Konkurrensverket inom berört område.

text: Detta beslut har fattats av bitr. avdelningschefen Peter Delden. Föredragande har varit Anders Hansson.

text: Peter Delden

text: Anders Hansson

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Gullfiber AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - leverans av el

text: Tryck F11 för att gå till nästa skrivposition Tryck Alt+F för att infoga avslutningsfras

text: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning – hot om avstängning av elleverans

text: Företaget Gullfiber AB (Gullfiber) har i klagomål skrift den 22 juni 2000 gjort gällande att Nord  västra Skåne Södra Halland Energi AB (NVSH) missbrukar sin dominerande ställning på marknaden i strid med förbudet i

text: 19 § konkurrenslagen

text: (KL) . Enligt före  taget Missbruket består missbruket i att NVSH försöker förmå tvinga företaget Gullfiber att erlägga betalning för från den 1 augusti 2000 utge e n tt mellan parterna tvistig t fordran belopp genom att hot a om med att avbryta leveranser stoppa överföringen av elström. Företaget har Gullfiber har begärt att Konkurrensverket, jämväl interimistiskt, skall ålägga NVSH enligt

text: och

text: 25 §§

text: konkurrenslagen

text: ( KL ) vid vite skall åläggas - även interimistiskt - att omedelbart upphöra med det påstådda missbruket. detta missbruk. Åläggandet bör enligt Gullfiber förenas med vite om tio miljoner kronor. Konkurrensverket har lämnat Gullfibers yrkande om interimistiskt beslut utan bifall.

text: Gullfiber har till stöd för sin begäran anfört bl.a. följande. Nätbolaget NVSH har i praktiken en monopolställning på marknaden då nätkoncession inte torde meddelas andra företag inom koncessionsområdet. NVSH:s höjning av tariffen med mer än 30 procent från ett år till ett annat är oskälig. NVSH försöker genom sitt handlande påtvinga företaget oskäliga priser och andra affärs  villkor eller begränsa dess produk  tion genom leverans  vägran. I princip ställs företaget inför valet mellan två oskäliga villkor, antingen a tt betala den tvistiga fordr an eller att frånkoppl as från elnätet. NVSH:s agerande i form av ett påtvingan  de av ett tvistigt inköpspris under hot om leveransvägran utgör missbruk av NVSH:s dominerande ställning på marknaden. NVSH:s agerande har objektivt sett även en konkurrenshämmande effekt.

text: I yttrande den 12 september 2000 har NVSH har i yttrande den 12 september 2000 , jämväl interimistiskt, bestritt Gullfibers begäran om åläggande enligt 23 och 25 §§ KL .

text: NV SH HS har T t ill stöd för sitt bestridande har NVSH anfört bl.a. följande. NVSH är ett förhållandevis litet nätbolag som omsatte 74 miljoner kronor år 1999. Gullfiber ingår i den världs  omfattande Saint Gobain-koncernen som har en årlig omsättning om ca 150 150 miljarder kronor. Gullfiber omsätter 850 miljoner kronor per år. NVSH är ett förhål  lande  vis litet nätbolag som omsatte 74 miljoner kronor under 1999. Enligt standard  avtalet villkoren i " Nät 95 H " äger följer att företaget NVSH har rätt att frånkoppla Gullfibers anläggning från nätet om företaget Gullfiber har försumma t inte att betala r förfallna avgifter. Det saknar därvid betydelse om fordran är tvistig eller ej. Företaget s åtgärd att verkställa frånkoppling från elnätet utgör endast en avtalsenlig rättighet i relationen till en starkare avtalspart. Skäligheten av företagets agerande skall bedömas på grundval av parternas inbördes ekonomiska styrka. Gull  fiber kan dessutom erlägga betalning av det tvistiga belopp et ”under pro  test” och vid domstol föra talan om återbetalningsskyldighet . Någon avstängning har inte heller ägt rum eftersom Gullfiber betalar den begärd a nätavgift en från den 1 augusti 2000 . Företaget NVSH vitsordar att det man har en domine  rande ställning på den lokala marknaden vad avser dis  tribution av elkraft , men bestrider att dess NVSH:s agerande utgör inte ett missbruk av denna ställning . Det som NVSH gör när man hotar med och ämnar verkställa frånkoppling är endast att nyttja en avtalsenlig rättighet i relationen till en starkare avtalspart. Skäligheten i NVSH:s agerande måste bedömas på grundval av parternas inbördes ekonomiska styrka. Gullfiber kan vidare erlägga betalning av tvistiga belopp ”under protest” och vid domstol föra talan om återbetalningsskyldighet för NVSH.

text: Enligt

text: 4 kap. 1 § ellagen (1997:857)

text: skall nättariffer vara skäliga och utformade på sakliga grunder. Det är Energimyndigheten som är tillsynsmyndighet på området. Gullfiber har anmält tvisten mellan företaget och NVSH till Energimyndigheten , som är tillsynsmyndig  het på området, att NVSH:s nättariff , som är tillsynsmyndighet på området, inte är utformad i enlighet med bestämmelserna i

text: ellagen

text: för prövning . Energimyndigheten meddelade har i beslut den 3 juli 2000 meddelat att myndigheten inte avser att ta upp Gullfibers anmälan d till prövning en anmälan som gjorts av Gullfiber inte tas upp till prövning med hänvisning till att myndigheten bl.a. främst endast arbetar med s.k. egeninitierad verksamhet . .

text: I 2 § f örordning en (

text: ) med instruktion för Konkurrensverket anges att verket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna.

text: Konkurrensverket kan efter klagomål ta upp ett det anmäl t da förfarande t till utredning för att avgöra om det t.ex. föreligger överträdelse av förbudet mot missbruk av en dominer  ande ställning på marknaden (

text: 19 §

text: KL) . I paragrafen anges att sådant missbruk kan särskilt kan bestå i att direkt eller indirekt påtvinga någon oskäliga in s köps- eller försäljnings  priser eller andra oskäliga affärsvillkor. Konkurrensverket får enligt 23 och 25 § § KL ålägga ett företag att omedelbart upp  höra med överträdelse av förbudet

text: 19 §

text: KL. Enligt

text: 25 §

text: KL får åläg  gandet, om det finns särskilda skäl för det, meddelas för tiden till dess frågan slutligt har avgjorts.

text: Konkurrensverket har genom beslut förklarat att Gullfibers yrkanden om interimistiskt åläggande lämnas utan bifall.

text: Det anmälda förfarandet har sin grund i avser en tvist mellan två företag om skäligheten av tillämpad nättariff. Energimyndigheten, som är t illsynsmyndighet på området , har inte funnit skäl att ta upp fråg an om utformningen av nättariffen tvisten till prövning. Det är vidare upplyst att frågan tvisten mellan företagen om Gullfibers betalningsskyldighet för det tvistiga beloppet är föremål för rättslig prövning vid tingsrätten.

text: Konkurrensverket finner mot ovan angivna bakgrund och i beaktande av att NVSH inte avbrutit leveransen av elström och att Gullfiber sedan den 1 augusti erlägger betalning för leveransen inte skäl att nu vidare utreda det till verket anmälda förfaran  det . i klagomålet.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påstådda överträdelsen.

text: ____________________________ _

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Tove Flodgren. I den slutliga handläggningen har också konkurrensrådet Anita Sundberg och byråchefen Thomas Wallander deltagit.

text: Ann-Christin Nykvist

text: Tove Flodgren

text: Kopia till:

text: Nordvästra Skåne Södra Halland Energi AB


motpart: Instor, AB

title: Ifrågasatt överträdelse av konkurrenslagen - omnidirectional-saxliftar

text: AB Instor, MaxMove AB c/o advokat Eric M. Runesson Sandart & Partners Advokatbyrå Engelbrektsgatan 7 114 32 STOCKHOLM

text: Ifrågasatt överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: Instor och MaxMove har i skrivelse, som inom till Konkurrensverket den 26 juni 2001, yrkat att verket, jämväl interimistiskt, skall ålägga Max SPRL att upphöra att mot Instor och MaxMove åberopa skiljedom meddelad den 7 maj 2001 i Stockholms Handelskammares skiljemål F 126/2000 och att upphöra att tillämpa 18 § i det licensavtal som ingåtts mellan Max SPRL och Instor den 3 februari 1997. Som skäl för sin begäran har Instor och MaxMove angett att det avtalsinnehåll som fastställts genom domen inte kan komma i fråga för gruppundantag på grund av artikel 3.2 i Tekniköverföringsförordningen.

text: När det gäller skrivelser till verket i vilka företag och andra påtalar förhållanden som upplevs som konkurrensproblem har verket att i varje enskilt fall ta ställning till om det som verket uppmärksammats på bör föranleda en närmare granskning. Avgörande för om Konkurrensverket inleder en sådan undersökning är vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen

text: och vilken betydelse påtalade förhållanden har för samhällsekonomin och konsumenterna.

text: Konkurrensverket har dock ingen skyldighet att ta upp varje klagomål till prövning i sak. Det gäller oavsett hur besvärande andra företags agerande kan vara för det företag som klagar till Konkurrensverket. Med anledning av detta har i KL intagits regler som gör det möjligt för den som anser sig vara utsatt för en överträdelse att få sin sak prövad i domstol.

text: Konkurrensverket finner att vad som framkommit i ärendet inte kan anses utgöra tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt fortsatt granska de förhållanden som påtalats i skrivelsen från Instor och MaxMove. Några ytterligare åtgärder kommer inte att vidtas i ärendet.

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Christina Mailund.

text: Ann-Christin Nykvist

text: Christina Mailund

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

motpart: Net at Once AB

title: Påstådd konkurrensbegränsning - bredband

text: Påstådd konkurrensbegränsning i bredbandsverksamhet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer att inom ramen för ett initiativärende vidare utreda frågan om drift av nät i annan kommun, frågan om Växjö Energi AB:s (”VEAB”) prissättning gentemot konkurrent jämfört med mot slutkund och VEAB:s agerande i samband med överenskommelsen med det kommunala fastighetsbolaget. Konkurrensverket kommer inte att utreda övriga frågor.

text: Ärendet

text: Den 23 oktober 2009 kom Net at Once Sweden AB (”Netatonce”) in med ett klagomål till Konkurrensverket avseende VEAB:s bredbandsverksamhet. Klagomålet rörde i huvudsak VEAB:s agerande i samband med Regionförbundet Södra Smålands (”Regionförbundet”) upphandling av kapacitetsförbindelser mellan fem kommunhus inom Kronobergs län i anslutning till uppbyggnad av ett intranät. Den 24 maj 2010 inkom Netatonce också med information om att det kommunala fastighetsbolaget har för avsikt att teckna ett exklusivt nyttjanderättsavtal med VEAB vilket skulle innebära att andra operatörer måste använda sig av VEAB:s nät vid leverans av slutkundstjänster.

text: Under ärendets gång har Netatonce också ifrågasatt VEAB:s drift av nät utanför den egna kommunen.

text: Under ärendets handläggning har uppgifter inhämtats från såväl VEAB som Netatonce.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande och om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse.

text: Konkurrensverket finner anledning att ytterligare utreda vissa av de förhållanden som Netatonce tar upp, närmare bestämt VEAB:s prissättning gentemot konkurrent jämfört med mot slutkund, VEAB:s drift av nät utanför den egna kommunen och VEAB:s agerande i samband med överenskommelsen med det kommunala fastighetsbolaget.

text: En anledning till att övriga frågor i ärendet inte utreds vidare är att Konkurrensverket i det aktuella ärendet prioriterar de ovan nämnda frågorna. En annan anledning är att Konkurrensverket bedömer att det i förevarande fall saknas förutsättningar för att utreda och bevisa övriga överträdelser.

text: Konkurrensverkets fortsatta utredning av huruvida

text: konkurrenslagen

text: kan tillämpas på ovan beskrivna förfaranden respektive verksamhet kommer att ske inom ramen för verkets initiativärende med dnr 377/2010. Detta innebär att Konkurrensverkets ärende med dnr 597/2009 kommer att avslutas utan ytterligare utredning.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda övriga frågor vidare innebär inte ett ställningstagande till om

text: konkurrenslagen

text: är tillämplig på dessa.

text: Konkurrensverkets beslut att inte utreda vissa frågor vidare kan dock inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Lunds universitet – köp av laboratorieutrustning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era inköp av laboratorieutrustning från Labteam Scandinavia AB. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Malin de Jounge. Föredragande har varit Björn Karlsson.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


motpart: Degerforsbyggen AB

title: Degerforsbyggen AB - Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Degerforsbyggen AB har agerat i strid med

text: 19 kap. 7 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att inte i tid efterannonsera upphandlingen med upphandlings-ID MT21546, Balkong utbyggnad och inglasning, Slingan 6 Degerfors.

text: Degerforsbyggen AB förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 1. Konkurrensverket har uppmärksammat i statistik från EU:s standardformulär för upphandling, eForms, att många upphandlingar inte efterannonseras. Detta leder till en bristfällig statistik avseende offentliga inköp i Sverige. Efterannonsering av upphandlingar skapar dessutom insyn och transparens avseende de offentliga inköpen.

text: 2. Vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser 2021 och 2022 noterade Konkurrensverket att flera av Degerforsbyggen AB:s (Degerforsbyggen) upphandlingar inte hade efterannonserats. En av dem var upphandlingen Balkong utbyggnad och inglasning, Slingan 6 Degerfors (Upphandlingen). Den ursprungliga upphandlingsannonsen publicerades den 14 juni 2022.

text: 3. Under utredningen har Degerforsbyggen sammanfattningsvis angett följande. Det är korrekt att efterannonsering inte har skett i det efterfrågade fallet. Skälet till detta har varit bristande rutiner och hög personalomsättning. Upphandlingen avsåg en byggentreprenad, påbörjades efter den 1 februari 2022 och dess kontrakterade värde uppgick till 4 122 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Degerforsbyggen har nu genomfört förändringar för att minimera risken för misstag genom ett gemensamt system för upphandling och tydlig styrning.

text: Skälen för beslutet

text: Skyldigheten att efterannonsera

text: 4. Lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) gäller för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 5. När upphandlade kontrakt eller ramavtal har tilldelats ska resultatet av upphandlingen efterannonseras senast 30 dagar efter det att avtalet eller ramavtalet ingicks. För upphandlingar som är påbörjade innan den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera endast upphandlingar över tröskelvärdena. För upphandlingar som är påbörjade efter den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera både

text: upphandlingar över och under tröskelvärdena. Upphandlingar som understiger direktupphandlingsgränsen behöver inte efterannonseras.

text: 6. Bestämmelserna om efterannonsering finns för upphandlingar under tröskelvärdet i

text: 19 kap. 7 §

text: LOU. Vad en efterannons ska innehålla framgår av

text: upphandlingsförordningen (2016:1162)

text: och för upphandlingar över tröskelvärdet även i de standardformulär som regleras i genomförandeförordningen om eForms.

text: 7. För upphandlingar av byggentreprenader som påbörjades mellan den 1 februari 2022 och den 31 december 2023 var direktupphandlingsgränsen 700 000 kronor och tröskelvärdet 55 991 099 kronor.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 8. Degerforsbyggen är upphandlande myndighet i ärendet. Enligt vad som framkommit av utredningen påbörjades Upphandlingen efter den 1 februari 2022 och uppgick till ett värde om 4 122 000 kronor. Konkurrensverket bedömer att upphandlingens värde översteg tillämplig direktupphandlingsgräns.

text: 9. Av utredningen har framkommit att efterannonsering inte har skett i tid. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda om efterannonsering skett vid en senare tidpunkt.

text: 10. Degerforsbyggen har med beaktande av vad som anförts ovan agerat i strid med bestämmelserna om efterannonsering i

text: 19 kap. 7 §

text: LOU.

text: 11. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda övriga upphandlingar som granskats i ärendet vidare.

text: Detta beslut har fattats av vikarierande generaldirektören. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.


beslutstyp:
Åläggande
Interimistiskt beslut
Beslut från domstol

motpart: EuroFlorist Sverige AB

nyckelord:
10 Konkurrensbegränsande samarbete
Detalj- och dagligvaruhandel

title: Interflora

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 618/1999 – Interflora AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 1999-11-23 (Dnr 618/1999)

text: Åläggande att inte tillämpa viss konkurrensklausul i standardavtal med medlemmarna i Interflora-kedjan. Klausulen ansågs begränsa den faktiska och potentiella konkurrensen på marknaden samt eliminera konkurrensen mellan Interflora-medlemmar såvitt avsåg vissa produkter.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Marknadsdomstolen

text: 2001-01-30 (

text: MD 2001:3

text: MD ansåg att konkurrensklausulen inom ramen för ett kedjesamarbete inte hade märkbara konkurrensbegränsande effekter i strid med

text: 6 §

text: KL (nu 2 kap. 1§). Det av KKV meddelade åläggandet upphävdes därför.

text: Ta del av beslutet från Marknadsdomstolen

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete - blomsterförmedling; nu fråga om interimistiskt åläggande

text: BESLUT

text: Konkurrensverket ålägger enligt

text: och

text: 25 §§

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: Interflora AB att inte tillämpa avtalsklausulen 6.3 i samarbetsavtal mellan Interflora AB och medlemmar i Interflora i den mån sådana avtal har ingåtts, att inte ingå ytterligare samarbetsavtal innehållande sådan klausul samt att utan dröjsmål, senast den 11 augusti 1999, informera medlemmarna i Interflora om att avtalsklausulen 6.3 tills vidare ej får tillämpas. Åläggandet gäller intill dess frågan slutligt avgjorts eller annat beslutas.

text: IFRÅGASATT KONKURRENSBEGRÄNSNING

text: 1. EuroFlorist Sverige AB (EuroFlorist) har i skrivelse till Konkurrensverket gjort gällande att Interflora AB (Interflora) till sina medlemmar sänt ett standardavtal för undertecknande, vari medlemmen i avtalsklausul 6.3 förbinder sig att ej direkt eller indirekt delta i med Interflora konkurrerande verksamhet inklusive Interfloras produkter Blommogram och Blomstercheckar. Avtalet har, enligt skrivelsen, till syfte och effekt att snedvrida konkurrensen. EuroFlorist har vidare hemställt att Konkurrensverket skall fatta beslut om interimistiskt åläggande innebärande förbud för Interflora att tillämpa den angivna avtalsklausulen.

text: BAKGRUND

text: 2. Interflora är bl.a. verksamt genom den frivilliga butikskedjan Interflora, vilken omfattar 275 butiker, och det helägda dotterbolaget Blommogram AB (Blommogram). Koncernen bedriver clearingverksamhet för blomsterförmedling och presentcheckar, grossiströrelse med försäljning av snittblommor, utbildningsverksamhet samt medverkar till finansiering av butikernas investeringar. De anslutna butikerna erbjuds även försäkringar, ekonomisk rådgivning och redovisningsbyråverksamhet. Interflora ägs av cirka 450 blomsterhandlare. Interflora bedriver sin blomsterförmedlingsverksamhet genom Blommogram.

text: 3. Interflora har, till dem vilka Interflora benämner sina medlemmar, sänt ut ett standardavtal för undertecknande, vari medlemsföretaget enligt avtalsklausulen 6.3 förbinder sig att ”ej direkt eller indirekt delta i med Interflora konkurrerande verksamhet inklusive Interfloras produkter Blommogram och Blomstercheckar”. Den blomsterhandlare som är ansluten till annan blomsterförmedlingsorganisation än Blommogram och som ingår avtalet måste följaktligen lämna den blomsterförmedlingsorganisationen. Avtalet träder i kraft när det undertecknats. Interflora har begärt att de undertecknade avtalen skall ha återsänts av medlemmarna senast den 15 augusti 1999. Avtal innehållande förbud mot s.k. dubbelanslutning kan således föreligga i nuläget.

text: 4. I ärende med diarienummer 333/95 prövade Konkurrensverket en klausul i Blommograms standardavtal med sina ombud. Blommogram ville införa ett förbud för sina ombud att tillhöra även annan blomsterförmedlingsorganisation (förbud mot dubbelanslutning). Relevant marknad ansågs utgöras av tjänsten blomsterförmedling i Sverige och Blommograms andel av marknaden uppskattades till ca 70 procent. Blommograms största konkurrent var EuroFlorist som i likhet med Blommogram var rikstäckande. Euroflorists marknadsandel uppskattades till 25 %. Konkurrensverket fann i beslut den 9 juni 1998 att ett förbud mot dubbelanslutning bl.a. skulle medföra att Blommograms redan starka ställning på marknaden ytterligare förstärktes och att verksamheten för faktiska och potentiella konkurrenter försvårades. Då konkurrensen begränsades på ett märkbart sätt kunde ett icke-ingripandebesked inte meddelas. Inte heller beviljades undantag, då inget av villkoren för undantag befanns vara uppfyllt.

text: RÄTTSLIG BEDÖMNING

text: Konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, innehåller förbud mot konkurrensbegränsande avtal (

text: 6 §

text: ) och mot missbruk av dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Enligt

text: 6 §

text: är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. Konkurrensverket får, enligt

text: 23 §

text: , ålägga företag att upphöra med överträdelser av förbuden i 6 eller

text: 19 §

text: . Enligt

text: 25 §

text: får Konkurrensverket ålägga företag att upphöra med överträdelser av förbuden i KL för tiden till dess frågan slutligt avgjorts. Förutsättningen för detta är att det finns särskilda skäl för ett sådant beslut. Enligt förarbetena (

text: prop. 1997/98:130

text: ) bör utgångspunkten vara ”att bestämmelsen skall tillämpas vid allvarligare överträdelser som kan få negativa konsekvenser av betydelse om inte det företag som överträder förbudsbestämmelserna åläggs att omedelbart upphöra med överträdelsen”. Vidare hänvisas till uttalanden som gjordes till den äldre konkurrenslagstiftningen,

text: prop. 1981/82:165

text: , vilka bland annat anger att interimistiska beslut i princip skall reserveras för mera uppenbara fall.

text: 6. Klagomålet avser ett standardavtal mellan Interflora och dess medlemsföretag. Interflora och medlemsföretagen utgör företag i KL:s mening. Avtalskriteriet i 6 § är därmed uppfyllt.

text: 7. Förhållandena nu synes i allt väsentligt överensstämma med de förhållanden som låg till grund för Konkurrensverkets beslut i ärende 333/95, dock med den skillnaden att förbudet mot dubbelanslutning i detta fall rör Interfloras medlemsföretag i stället för Blommogramombuden.

text: 8. Ett förbud mot dubbelanslutning medför att dubbelanslutna medlemmar i Interflora tvingas att frånträda sitt samarbete med blomsterförmedlingsorganisationer som konkurrerar med Blommogram. Konkurrensverket konstaterade i beslut i ärende 333/95 att dubbelanslutna blomsterhandlare i en framtvingad valsituation i hög utsträckning torde välja Blommogram, eftersom den egna försäljningen genom blomsterförmedling kan förväntas bli högre vid val av Blommogram än vid val av t.ex. EuroFlorist . Det är inte heller troligt att blomsterhandlare som är medlem i Interflora skulle välja att lämna Interflorasamarbetet för att fortsättningsvis kunna vara ansluten även till annan blomsterförmedlingsorganisation än Blommogram, eftersom handlaren i så fall skulle lämna den största fackhandelskedjan. Förbudet mot dubbelanslutning innebär att en stor del av försäljningsställena binds upp och att verksamheten för övriga organisationer avsevärt kommer att försvåras då en betydande del av blomsterhandeln inte är tillgänglig för dessa, vilket bl.a. leder till att möjligheten att uppnå rikstäckning avsevärt försvåras. Ett företag som EuroFlorist löper uppenbar risk att förlora ett antal av sina ombud varav en del är de enda ombuden anslutna till EuroFlorist på respektive ort. Detta skulle få till följd att graden av geografisk täckning minskar. En sådan urholkning av tjänsteinnehållet skulle kunna leda till att ytterligare ombud väljer bort EuroFlorist. Ett förbud försvårar också för nya konkurrenter att etablera sig på marknaden.

text: 9. Klausulen med förbud mot dubbelanslutning torde ha till syfte att begränsa konkurrensen på ett märkbart sätt. I vart fall riskerar klausulen att ge ett sådant resultat.

text: 10. Mot bakgrund av vad som framkommit i ärendet föreligger sådana särskilda skäl som avses i

text: 25 §

text: KL. Interflora bör därför åläggas att inte tillämpa avtalsklausulen 6.3 i förhållande till de medlemmar som ingått avtalet och att inte ingå ytterligare avtal innehållande sådan klausul. Dessutom bör Interflora åläggas att informera medlemsföretagen i Interflora om att avtalsklausulen tills vidare inte får tillämpas.

text: Hur man överklagar , se bilaga 1.

text: Detta beslut har fattats av tf. generaldirektören. Föredragande har varit Morgan Pettersson. I den slutliga handläggningen har även konkurrensrådet Maina Sancho deltagit.

text: Monica Widegren

text: Morgan Pettersson

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.