motpart: Aktiebolaget Uppvidingehus

title: Aktiebolaget Uppvidingehus - Granskning av meddelanden om kontraktstilldelning (efterannonsering)

text: Tillsyn enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Aktiebolaget Uppvidingehus har agerat i strid med

text: 19 kap. 7 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att inte i tid efterannonsera upphandlingen med upphandlings-ID MT21768, Energiåtervinning Ekgatan 1–7, Lenhovda.

text: Aktiebolaget Uppvidingehus förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Ärendet avslutas.

text: Redogörelse för tillsynsärendet

text: 1. Konkurrensverket har uppmärksammat i statistik från EU:s standardformulär för upphandling, eForms, att många upphandlingar inte efterannonseras. Detta leder till en bristfällig statistik avseende offentliga inköp i Sverige. Efterannonsering av upphandlingar skapar dessutom insyn och transparens avseende de offentliga inköpen.

text: 2. Vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser 2021 och 2022 noterade Konkurrensverket att flera av Aktiebolaget Uppvidingehus (Uppvidingehus) upphandlingar inte hade efterannonserats. En av dem var upphandlingen Energiåtervinning Ekgatan 1–7, Lenhovda (Upphandlingen). Den ursprungliga upphandlingsannonsen publicerades den 21 juni 2022.

text: 3. Under utredningen har Uppvidingehus sammanfattningsvis angett följande. Det stämmer att upphandlingen inte har efterannonserats i tid. För att säkerställa att misstag inte sker i framtiden har Uppvidingehus implementerat nya rutiner, utbildat personal om efterannonsering och stärkt sin uppföljnings- och kontrollfunktion. Upphandlingen avsåg en byggentreprenad, påbörjades efter den 1 februari 2022 och uppgick till ett uppskattat värde om 6 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt.

text: Skälen för beslutet

text: Skyldigheten att efterannonsera

text: 4. Lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU) gäller för upphandling som genomförs av en upphandlande myndighet. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 5. När upphandlade kontrakt eller ramavtal har tilldelats ska resultatet av upphandlingen efterannonseras senast 30 dagar efter det att avtalet eller ramavtalet ingicks. För upphandlingar som är påbörjade innan den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera endast upphandlingar över tröskelvärdena. För upphandlingar som är påbörjade efter den 1 februari 2022 omfattar skyldigheten att efterannonsera både upphandlingar över och under tröskelvärdena. Upphandlingar som understiger direktupphandlingsgränsen behöver inte efterannonseras.

text: 6. Bestämmelserna om efterannonsering finns för upphandlingar under tröskelvärdet i

text: 19 kap. 7 §

text: LOU. Vad en efterannons ska innehålla framgår av

text: upphandlingsförordningen (2016:1162)

text: och för upphandlingar över tröskelvärdet även i de standardformulär som regleras i genomförandeförordningen om eForms.

text: 7. För upphandlingar av byggentreprenader som påbörjades mellan den 1 februari 2022 och den 31 december 2023 var direktupphandlingsgränsen 700 000 kronor och tröskelvärdet 55 991 099 kronor.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 8. Uppvidingehus är upphandlande myndighet i ärendet. Enligt vad som framkommit av utredningen påbörjades Upphandlingen efter den 1 februari 2022 och uppgick till ett värde om 6 000 000 kronor, vilket översteg tillämplig direktupphandlingsgräns.

text: 9. Av utredningen har framkommit att efterannonsering inte har skett i tid. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda om efterannonsering skett vid en senare tidpunkt.

text: 10. Uppvidingehus har med beaktande av vad som anförts ovan agerat i strid med bestämmelserna om efterannonsering i

text: 19 kap. 7 §

text: LOU.

text: 11. Konkurrensverket har inte funnit skäl att utreda övriga upphandlingar som granskats i ärendet vidare.

text: Detta beslut har fattats av vikarierande generaldirektören. Föredragande har varit enhetschefen Therése Westermark.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Konkurrensverket kan då ansöka om upphandlingsskadeavgift, om förutsättningarna för det är uppfyllda, eller sammanfatta resultatet av tillsynen i ett beslut. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Hur man överklagar

text: Detta beslut kan överklagas. Om ni vill överklaga ska detta göras skriftligen. Överklagandet ska ställas till Förvaltningsrätten i Stockholm men ges in till Konkurrensverket, gärna via e-post till . Överklagandet ska ha kommit in till Konkurrensverket inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades.

text: I överklagandet ska ni ange vilket beslut som överklagas och den ändring av beslutet som ni begär.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: Åsebro Sweden AB

publisher: Konkurrensverket

title: Rapporteringssystem för s.k. legorensare - spannmål

org: kkv

text: Er skrivelse angående Svenska Utsädesföretagens förening ek. för.

type: stycke

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 26 juni 2000 anfört klagomål över de krav på uppgifter om legorensning som ställs av Svenska Utsädesföretagens förening ek.för. och yrkar på upplösande av föreningen eller åläggande till föreningen att förhandla fram ersättning till legorensarna.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av konkurrenslagen (

text: ), KL, pröva företags konkurrensbegränsande beteenden.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte tillräckliga skäl för att med utgångspunkt i KL eller i övrigt från konkurrenssynpunkt närmare granska de förhållanden som påtalats i Er skrivelse. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande får Marknadsdomstolen enligt

text: 23 § 2 stycket

text: KL göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av bitr. avdelningschefen Peter Delden. Föredragande har varit Eva Nemec.

text: Peter Delden

text: Eva Nemec

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

type: avgorande


motpart: Tele2 Sverige AB

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - leveransförändring av en grossisttjänst som avser bredband (ADSL)

text: att: Advokaten Lars Johansson, jur. kand. Sofia Hassander

text: Box 1670

text: 111 96 STOCKHOLM

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – Skanova Bredband ADSL

text: Tele2 Sverige AB (Tele2) har begärt att Konkurrensverket skall ålägga TeliaSonera AB (TeliaSonera) att utöver i s.k. infraorter samt redan sålda abonnemang, fortsätta erbjuda grossisttjänsten Skanova Bredband ADSL för en tid av minst två år framöver. Tele2 har anfört att TeliaSonera missbrukar sin dominerande ställning då TeliaSoneras beslut att inte utveckla grossisttjänsten Skanova Bredband ADSL innebär att Tele2 i princip stängs av från all nyförsäljning av bredbandsabonnemang till slutkund.

text: Konkurrensverket har inhämtat yttrande från TeliaSonera.

text: Konkurrensverket får enligt

text: 23 § konkurrenslagen (1993:20)

text: ålägga företag att upphöra med överträdelser av förbuden i

text: 6 §

text: eller

text: 19 §

text: samma lag. Om det finns särskilda skäl för det, får enligt

text: 25 § konkurrenslagen

text: ett sådant åläggande meddelas för tiden till dess frågan slutligt avgjorts (interimistiskt beslut).

text: Konkurrensverket finner att utredningen i ärendet visar att det inte föreligger skäl för att meddela ett åläggande enligt 23 § i enlighet med Tele2:s begäran. Det saknas därmed också skäl för att pröva Tele2:s begäran om interimistiskt åläggande. Några ytterligare åtgärder kommer inte att vidtas i detta ärende.

text: Om Konkurrensverket i ett visst fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket konkurrenslagen

text: , får Marknadsdomstolen enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen.

text: Detta beslut har fattats av tjf. generaldirektören. Föredragande har varit Staffan Martinsson.

text: Monica Widegren Staffan Martinsson

text: Kopia till: TeliaSonera AB

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

motpart: Konkurrensverket

title: Lunds universitet – köp av webbtjänster

text: Lunds universitet - köp av konsulttjänster

type: rubrik

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi har utrett era köp från Global Happiness Sweden AB i samband med vår fördjupade upphandlingsgranskning av er inköpsverksamhet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era köp från Global Happiness Sweden AB. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att fristen för att ansöka om upphandlingsskadeavgift har gått ut och att ärendet därför inte kommer ha en sådan allmänpreventiv effekt som vi bedömde att det skulle kunna få.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Ann Fryksdahl. Föredragande har varit Axel Asp.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: 3.0.1 Bedriva tillsyn enligt LOH

motpart: ICA Sverige AB

title: Tillsyn gällande otillbörliga handelsmetoder – volymneddragning eller avlistning

text: Eventuell överträdelse av lagen om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter – volymneddragningar och krav på betalning för marknadsföring Saken

text: Eventuell överträdelse av

text: 5 § första stycket 8

text: och

text: 12 § första stycket 4

text: lagen (

text: ) om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter (LOH).

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare. Ärendet avslutas.

text: Bakgrund

text: 1. I juni 2023 fick Konkurrensverket information om att Ica Sverige AB ("Ica") använde sig av volymneddragningar gentemot leverantörer i samband med förhandlingar om marknadsföringstjänster. Förhandlingarna i fråga ägde rum inom ramen för Icas delägarskap i inköpsalliansen Epic Partners SA (”Epic”). Enligt uppgiftslämnaren kunde förfarandet vara i strid med LOH.

text: 2. Ica är den ledande dagligvaruaktören i Sverige. Verksamheten bedrivs tillsammans med fria Ica-handlare som äger och driver sina egna butiker. Ica köper produkter från exempelvis grossister och aktörer inom livsmedelsindustrin, och säljer dem vidare till Ica-butikerna. Företaget är ett helägt dotterbolag till Ica Gruppen AB som i sin tur ägs till 87 procent av Icahandlarnas Förbund. Icas nettoomsättning under 2024 var drygt 110 miljarder kronor.

text: 3. Epic grundades 2021 av den tyska dagligvaruaktören Edeka med syfte att ge ökad förhandlingsstyrka till dagligvaruaktörer gentemot stora globala leverantörer. När Konkurrensverkets utredning inleddes hade Epic totalt åtta delägare i form av dagligvaruhandelsaktörer från olika europeiska länder, inklusive Ica. Ica är dock sedan 2024 inte längre delägare i Epic.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 4. Mot bakgrund av de ovan uppgifterna inledde Konkurrensverket en utredning avseende Icas förfarande i oktober 2023. Utredningens syfte har varit att utreda om Ica har överträtt förbudet mot kommersiella repressalier enligt 5 § första stycket 8 LOH och förbudet mot att kräva betalning för köparens marknadsföring av jordbruks- och livsmedelsprodukter, när parterna inte klart och tydligt har avtalat om det i förväg, enligt 12 § första stycket 4 LOH.

text: 5. De handelsmetoder som är föremål för beslutet har företagits med anledning av Icas delägarskap i inköpsalliansen Epic. Konkurrensverkets utredning har avsett förhandlingar under 2022–2023 inom ramen för Icas delägarskap i Epic som angår den svenska marknaden.

text: 6. Konkurrensverket har granskat Epics roll och agerande som en del av utredningen. Det är dock endast Ica som Konkurrensverket betraktat som köpare enligt 3 § LOH och som beslutet avser. Som framgår nedan har det

text: inte varit nödvändigt att ta slutlig ställning till vilken betydelse det har att delar av förfarandet har utförts av Epic.

text: 7. Under utredningen har Konkurrensverket förelagt Ica att inkomma med underlag och uppgifter. Konkurrensverket har också inhämtat information från Ica genom möten samt per telefon och e-post. Ica har under utredningen gett in skriftliga handlingar i form av bland annat avtal, korrespondens, interna riktlinjer och yttranden.

text: 8. Konkurrensverket inledde utredningen genom att ställa frågor till Ica om 16 leverantörer som omfattades av Icas dåvarande samarbete med Epic. Av effektivitetsskäl begränsade Konkurrensverket sedermera utredningsåtgärderna till två av dessa 16 leverantörer, varav en har varit utsatt för volymneddragningar som ett led i en av de i utredningen aktuella förhandlingarna. De två leverantörerna har under utredningen lämnat in uppgifter i form av yttranden, avtal och korrespondens rörande deras affärsförbindelser med Ica, den påverkan som Icas samarbete med Epic har haft på dessa affärsförbindelser och deras uppfattning av de förhandlingar som varit föremål för Konkurrensverkets utredning. Konkurrensverket valde även att inhämta ytterligare uppgifter avseende krav på betalning för marknadsföringstjänster från den leverantör som blivit utsatt för volymneddragningar.

text: Förfarandet som har granskats i ärendet

text: Avtalsrelationen mellan Ica och leverantörerna

text: 9. Ica köper livsmedelsprodukter av leverantörer i enlighet med skriftliga ramavtal med respektive leverantör. Ramavtalen med leverantörerna är skrivna enligt samma modell och reglerar inte pris, beställningsvolym eller sortiment. Pris och sortiment förhandlas löpande mellan Ica och respektive leverantör och regleras i separata avtal. Beställningsvolymen fastställs vid varje enskild beställning. Ramavtalen innehåller överenskommelser om bland annat marknadsföringstjänster som Ica ska tillhandahålla till respektive leverantör mot betalning.

text: Icas samarbete med inköpsalliansen Epic

text: 10. År 2021 blev Ica delägare i inköpsalliansen Epic. Av det

text: framgår att Epic förhandlar i eget namn med större leverantörer för sina delägares räkning. Förhandlingarna som sköts av Epic gäller i huvudsak marknadsföringstjänster som ska tillhandahållas på nationell nivå av varje dagligvaruaktör som är delägare i Epic.

text: Förhandlingarna inom ramen för samarbetet med inköpsalliansen Epic

text: 11. Utifrån vad som framkommit under utredningen har Konkurrensverket uppfattat att förhandlingarna inom ramen för samarbetet med inköpsalliansen Epic brukar ske enligt följande.

text: 13. Samtliga villkor, däribland villkoren rörande marknadsföringstjänsternas antal, innehåll och pris, samlas slutligen i ett avtal som undertecknas av och leverantörens . Detta avtal gäller utöver och är oberoende av det ramavtal och andra separata avtal som gäller mellan Ica och leverantören.

text: Volymneddragningarna

text: 14. Som ovan beskrivet kan Epic fatta beslut om att dess delägare ska tillämpa volymneddragningar gentemot en leverantör för det fall och leverantören inte kommer överens vid förhandlingen om . År 2022 fattade Epic ett sådant beslut om volymneddragningar under en av de förhandlingar som varit föremål för Konkurrensverkets utredning. I enlighet med Epics beslut genomförde Ica volymneddragningar gentemot en leverantör från åtminstone den 27 juni 2022 fram till den 30 augusti 2022. Utifrån inköpsdata som Ica inkommit med har Konkurrensverket beräknat att dessa volymneddragningar avsett en betydande del av Icas inköp från leverantören. Volymneddragningarna ledde till att leverantören förlorade en del av sin förväntade omsättning under denna period.

text: Kravet på betalning för marknadsföring

text: 15. Förhandlingen mellan Epic och respektive leverantör avser, som ovan beskrivet, marknadsföringstjänster. Enligt det slutliga avtalet som undertecknas av och leverantörens ska priset för marknadsföringstjänsterna faktureras och betalas vid tre olika tillfällen under det år som avtalet avser.

text: 16. I den specifika förhandling som Konkurrensverket fokuserat på har krävt betalning från leverantören för marknadsföringstjänsterna efter att och leverantören enats men innan marknadsföringstjänsternas innehåll bestämts och innan det slutliga avtalet undertecknats av och leverantören.

text: Bedömning

text: Rättsliga utgångspunkter beträffande tillämpligheten av LOH

text: 17. LOH gäller vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter om köparen eller leverantören är etablerad i Sverige och köparens årsomsättning överstiger två miljoner euro enligt 2 § LOH.

text: 18. Köpare definieras som en fysisk eller juridisk person, en grupp av fysiska eller juridiska personer eller en myndighet som köper jordbruks- och livsmedelsprodukter. Leverantörer definieras som en fysisk eller juridisk person som säljer jordbruks- och livsmedelsprodukter.

text: 19. I LOH definieras vad som är en jordbruks- eller livsmedelsprodukt. Vad som är ett köp av jordbruks- eller livsmedelsprodukter definieras emellertid inte i LOH eller förarbetena.

text: 20. Av ordalydelsen i 2 § LOH framgår att regelverket omfattar köp av produkter. Vidare omfattar LOH även vissa till produkterna anknutna tjänsteavtal, exempelvis de som anges i 12 § LOH (lagring, marknadsföring etc.).

text: Rättsliga utgångspunkter beträffande 5 § första stycket 8 LOH

text: 21. Enligt 5 § första stycket 8 LOH är det förbjudet för en köpare av jordbruksoch livsmedelsprodukter att vidta eller hota med att vidta kommersiella repressalier mot en leverantör som utövar sina avtalsenliga eller juridiska rättigheter.

text: 22. Vad gäller frågan om vilka beteenden som kan klassas som kommersiella repressalier ges vägledning i såväl UTP-direktivet som förarbetena till LOH. Att en köpare avlistar produkter, drar ner på kvantiteterna av beställda produkter eller upphör med vissa tjänster som köparen tillhandahåller leverantören såsom marknadsföring eller säljfrämjande åtgärder för leverantörens produkter kan, enligt UTP-direktivet, utgöra exempel på kommersiella repressalier. Förarbetena till LOH hänvisar utöver detta till en branschrekommendation som Svensk Dagligvaruhandel och Dagligvaruleverantörers Förbund har undertecknat. I denna branschrekommendation anges som exempel på en otillåten affärsmetod att en part hotar med att vidta åtgärder för att störa avtalspartens affärsverksamhet och/eller avslutar affärsrelationen i syfte att orättmätigt tillskansa sig fördelar, exempelvis genom att straffa en avtalspart som utövar sina rättigheter. I propositionen förtydligar regeringen att det i UTP-direktivet såväl som i branschrekommendationen handlar om att en part som bara nyttjar sina legitima rättigheter möts av ett svar av repressiv karaktär. I författningskommentaren uppges vidare att för att förbudet ska vara tillämpligt krävs att hotet om kommersiella repressalier beror på att leverantören utövar sina rättigheter.

text: 23. I departementsskrivelsen som föregick propositionen om LOH nämns att det, inte minst vad gäller avlistning, uppkommer svåra praktiska gränsdragningsfrågor mellan vad som är att bedöma som en kommersiell repressalie respektive en kommersiellt motiverad åtgärd. Då avsikten med regeln inte bör vara att hindra hårda kommersiella förhandlingar anges vidare att frågan är om åtgärdens kommersiella eller repressiva karaktär väger över. I avsaknad av tillförlitlig information om köparens subjektiva avsikt kan tillsynsmyndigheten normalt sett utgå från hur den aktuella åtgärden objektivt framstår, det vill säga vad som typiskt sett framstår som syftet med en dylik åtgärd.

text: 24. Med avtalsenliga eller juridiska rättigheter avses enligt propositionen exempelvis att leverantören lämnar in ett klagomål till eller samarbetar med en tillsynsmyndighet under en utredning. Dessa exempel är emellertid inte uttömmande. En leverantörs avtalsenliga eller juridiska rättigheter får tvärtom förstås som ett vitt begrepp som är avsett att fånga upp allt som

text: skulle kunna sorteras under legala rättigheter. Frågan om vad som omfattas av begreppet har överlämnats till rättstillämpningen. Om det är fråga om avtal som löper ut och ska förhandlas om så bör det dock inte omfattas av förbudet.

text: 25. Konkurrensverket har prövat förbudet mot kommersiella repressalier i två tidigare ärenden. I båda dessa ärenden har Konkurrensverket bedömt att ingen överträdelse har skett. I det ena ärendet hade leverantören valt att ändra förpackningen på sina produkter och sedan nylanserat dem med förändrad storlek och nytt pris. Omständigheten att köparen därefter valde att avstå från att köpa in produkterna var enligt Konkurrensverkets bedömning inte fråga om en kommersiell repressalie. I det andra ärendet hade leverantören aviserat prisändringar inför en prisförhandling med köparen. Köparen valde efter förhandlingen med leverantören att avstå från att köpa in de aktuella produkterna. Konkurrensverket bedömde att det inte var fråga om en kommersiell repressalie.

text: Rättsliga utgångspunkter beträffande 12 § första stycket 4 LOH

text: 26. Enligt 12 § första stycket 4 LOH är det förbjudet för en köpare att kräva att leverantören ska betala för köparens marknadsföring av jordbruks- och livsmedelsprodukter, om inte köparen och leverantören klart och tydligt har avtalat om detta i förväg. Bestämmelsen är alltså utformad på så vis att det under vissa förutsättningar är tillåtet för en köpare att kräva betalning av sina leverantörer för sin marknadsföring av jordbruks- och livsmedelsprodukter.

text: 27. Av förarbetena till LOH framgår att med ordet ”kräva” avses något mer än ett vanligt önskemål. Ett tydligt exempel på ett krav är att köparen ställer ut en faktura till leverantören där denne begär betalning för marknadsföring. Uttrycket marknadsföring har samma innebörd som i

text: 3 § marknadsföringslagen (2008:486)

text: , det vill säga reklam och andra åtgärder i näringsverksamhet som är ägnade att främja avsättningen av och tillgången till produkter inbegripet en näringsidkares handlande, underlåtenhet eller någon annan åtgärd eller beteende i övrigt före, under eller efter försäljning eller leverans av produkter till konsumenter eller näringsidkare.

text: 28. Om en metod som avses i 12 § första stycket 4 LOH är tillåten och tillämpas i ett visst fall har leverantören enligt 13 § LOH rätt att av köparen få (i) en skriftlig beräkning av betalningen per enhet eller av den sammanlagda betalningen, och (ii) en skriftlig kostnadsberäkning från köparen med

text: underlaget för denna beräkning. Av förarbetena framgår att kostnaderna bör vara grundade på objektiva och rimliga uppskattningar. Enligt 19 § och 26 § LOH har Konkurrensverket möjlighet att vid vite förelägga en köpare att lämna sådana beräkningar.

text: 29. Vad gäller frågan om när parterna ska avtala om betalning för marknadsföring framgår det av UTP-direktivet att detta bör ske vid ingåendet av leveransavtalet eller i ett efterföljande avtal mellan köparen och leverantören.

text: 30. Frågan om när en handelsmetod kan anses vara klart och tydligt avtalad om i förväg har tidigare utretts av Konkurrensverket. I det tidigare ärendet framgick av ett avtal mellan köparen och leverantören att köparen månadsvis skulle fakturera leverantören ett belopp baserat på köparens inköp av leverantörens produkter. De närmare beräkningsgrunderna för ersättningen skulle bestämmas mellan köparen och leverantören och anges i en bilaga till huvudavtalet. Konkurrensverket bedömde att avtalsvillkoret rörande leverantörens betalning för köparens marknadsföring var klart och tydligt avtalat i förväg i LOH:s mening. Vid bedömningen beaktade Konkurrensverket att avtalet var på plats innan köparen krävde ersättning för marknadsföringen och att det i bilagan till huvudavtalet angavs antalet marknadsföringsinsatser som skulle genomföras samt under vilken tidsperiod.

text: Bedömning

text: Icas köp omfattas av LOH

text: 31. Ica köper livsmedelsprodukter som faller inom LOH:s tillämpningsområde från de leverantörer som omfattas av utredningen. Ica är ett företag etablerat i Sverige och har en årsomsättning som motsvarar mer än två miljoner euro. Icas köp av livsmedelsprodukter från leverantörerna omfattas därmed av LOH.

text: 32. En fråga i ärendet är vem som är att anse som köpare och leverantör enligt LOH. Detta bland annat eftersom delar av förhandlingen skett mellan Epic och respektive leverantörs europeiska representant. Konkurrensverket konstaterar vidare att det är Epic och

text: . Det är även Epic som .

text: 33. Konkurrensverket konstaterar att ett centralt syfte med inköpsalliansen Epic är att för sina delägares räkning förhandla om villkor såsom marknadsföringstjänster som är tätt knutna till delägarnas köp av produkter från leverantörerna. Som framgår ovan omfattar LOH även vissa till produkterna anknutna tjänsteavtal, exempelvis de som anges i 12 § LOH (såsom marknadsföring). Av framgår att Epic agerar för Icas räkning, när Epic förhandlar marknadsföringstjänsterna på europeisk nivå. På liknande sätt har leverantörens europeiska representant fått mandat från leverantören att förhandla och betala för marknadsföringstjänster till Epic för leverantörens räkning. Enligt Konkurrensverkets mening talar dessa förhållanden för att de förhandlingar om marknadsföring som skett mellan Epic och leverantörens europeiska representant och som är anknutna till Icas köp från den svenska leverantören kan prövas enligt LOH i förhållande till Ica.

text: 34. Utifrån vad som redogörs för nedan finner dock Konkurrensverket att det saknas tydligt stöd i utredningen för att Ica har agerat i strid med LOH. Det är därför inte nödvändigt att ta slutlig ställning till vilken betydelse det har att förfarandet delvis rör andra juridiska personer än Ica och leverantören i strikt mening.

text: Överväganden gällande kommersiella repressalier

text: 35. Ica har gentemot en av leverantörerna i ärendet dragit ner inköpsvolymer som ett led i en gemensam påtryckning från delägarna i Epic gentemot leverantören. Utifrån underlaget i ärendet bedömer Konkurrensverket att syftet med volymneddragningarna som Ica har genomfört gentemot den aktuella leverantören har varit att sätta press på leverantören under förhandlingen om marknadsföringstjänsterna inom ramen för Icas samarbete med Epic. Såvitt framgår används volymnedraggningarna för att sätta press eftersom de orsakar leverantören ekonomisk skada. Utredningen visar att denna skada har varit betydande.

text: 36. Vidare har utredningen inte visat att Ica har haft ett annat kommersiellt intresse av att vidta volymneddragningen, än att sätta press på leverantören under förhandlingen i fråga. Konkurrensverket anser att den aktuella förhandlingen och den volymneddragning som vidtogs i samband med denna kan vara ett uttryck för ett obalanserat avtalsförhållande, där en av avtalsparterna tvingas ingå ytterligare ett avtal utan någon uppenbar ömsesidig vinning.

text: 37. Mot ovan bakgrund bedömer Konkurrensverket att det finns flera omständigheter som talar för att den i ärendet aktuella volymneddragningen skulle kunna utgöra en otillbörlig handelsmetod enligt 5 § första stycket 8 LOH.

text: 38. Konkurrensverket konstaterar emellertid att volymneddragningen inte vidtagits som ett svar på att leverantören lämnat ett klagomål till eller samarbetat med verket under en utredning. Konkurrensverket har inte heller funnit att leverantören på något annat sätt har utövat en juridisk rättighet i det aktuella fallet, i den mening som avses i LOH.

text: 39. Konkurrensverket konstaterar vidare att ramavtalet mellan leverantören och Ica inte reglerar beställningsvolym, pris eller sortiment. Ramavtalet gäller tillsvidare och kan sägas upp av respektive part med tre månaders uppsägningstid. Utifrån vad som framkommit i utredningen bedömer Konkurrensverket att ramavtalet inte ger leverantören någon avtalsenlig rätt att ett visst pris ska gälla (till exempel för marknadsföringstjänster) eller att Ica ska beställa en viss volym. Det har inte heller framkommit att Ica och leverantören har reglerat under vilka förhållanden en förhandling om ytterligare marknadsföringstjänster får ske under ramavtalets löptid eller att ramavtalet är en uttömmande reglering mellan Ica och leverantören. Motsvarande gäller för de separata avtal om pris m.m. som ingås i anslutning till beställningar enligt ramavtalet.

text: 40. Enligt Konkurrensverkets bedömning ger utredningen inte tydligt stöd för att leverantören ska anses ha utövat en avtalsenlig eller juridisk rättighet när denne motsatte sig tillägget av avtalsvillkor under den i utredningen aktuella förhandlingen om marknadsföringstjänster. Omständigheterna bedöms inte heller i övrigt aktualisera en tillämpning av förbudet i 5 § första stycket 8 LOH. Det saknas därför anledning att fortsätta utredningen i denna del.

text: Överväganden gällande krav på betalning för marknadsföring

text: 41. Utredningen har visat att har krävt en av leverantörerna på betalning för Icas marknadsföring efter att och leverantören enats , men innan det slutliga avtalet om marknadsföringstjänster undertecknades. Frågan är om det har klart och tydligt avtalats om att leverantören ska betala för köparens marknadsföring innan leverantören krävdes på betalning.

text: 42. Ica har uppgett att det framgår av hur många marknadsföringstjänster som ska tillhandahållas leverantören och hur priset för dessa tjänster ska beräknas. Konkurrensverket finner inte skäl att ifrågasätta Icas uppgifter i denna del. I det slutliga avtalet som undertecknats av och leverantören finns även en sammanfattning av marknadsföringstjänsternas innehåll som Ica och leverantören kommit överens om på nationell nivå. Konkurrensverket konstaterar att leverantören inte har krävt

text: någon skriftlig beräkning av betalningen per enhet eller av den sammanlagda betalningen enligt 13 § LOH.

text: 43. Som ovan beskrivet framgår av UTP-direktivet att en överenskommelse om att en leverantör ska betala för köparens marknadsföring bör ske vid ingåendet av leveransavtalet eller i ett efterföljande avtal mellan köparen och leverantören. Några närmare formkrav i fråga om det avtal som reglerar leverantörens betalningsansvar för köparens marknadsföring framgår inte av UTP-direktivet, LOH eller förarbetena till LOH.

text: 44. I stadgas antalet marknadsföringstjänster som ska tillhandahållas leverantören och hur priset för dessa tjänster beräknas. Leverantören krävdes på betalning efter att leverantören och enats . Av utredningen har inte framkommit annat än att det vid tidpunkten för bör ha stått klart för leverantören att den skulle betala för Icas marknadsföring av jordbruks- och livsmedelsprodukter. Konkurrensverket bedömer mot denna bakgrund att det inte finns anledning att fortsätta utredningen av en eventuell överträdelse av förbudet i 12 § första stycket 4 LOH. Ärendet ska därför avslutas.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga juristen Juliette Lehucher.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Beslutet att inte utreda saken ytterligare kan inte överklagas

text: Detta beslut kan inte överklagas, se

text: och

text: 8 §§

text: förordningen (

text: ) om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter.


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Alingsås Energi Nät Aktiebolag

title: Alingsås Energi Aktiebolags upphandling av diverse varor och tjänster; granskning av efterannonsering

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Alingsås Energi Aktiebolags efterannonsering av upphandlingar med upphandlings-ID MT4909, AENAB2021-49: Ledningsutsättningstjänst, MT22477, 2022-222 Upphandling Skylift 2022 och MT26223, IT-support och helpdesk AENAB2022-478 har genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: Konkurrensverket har vid en genomgång av annonser och efterannonser som publicerades i annonsdatabaser år 2021 och 2022 noterat att Alingsås Energi Aktiebolag (Alingsås Energi) publicerat annonser som inte följts av någon efterannons. De aktuella upphandlingarna är

text: a. upphandlings-ID MT4909: AENAB2021-49: Ledningsutsättningstjänst, publicerad den 20 april 2021,

text: b. upphandlings-ID MT22477: 2022-222 Upphandling Skylift 2022, publicerad den 15 juli 2022 och

text: c. upphandlings-ID MT26223: IT-support och helpdesk AENAB2022-478, publicerad den 14 november 2022.

text: Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Alingsås Energi i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att

text: utreda huruvida de aktuella annonserna har efterannonserats i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Skälen för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer att det inte finns skäl att fortsätta utredningen. Bedömningen grundar sig i att de utredningsinsatser som är nödvändiga för att kunna avgöra om det skett en överträdelse av upphandlingslagstiftningen inte är motiverade sett till möjligheterna att nå önskat resultat med utredningen.

text: Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om Alingsås Energi agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunniga juristen Estrid Faust.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Beslutet publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Skövde kommun

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Tillsyn gällande Skövde kommun avseende upphandling av livsmedel

text: Tillsynsbeslut – upphandling av livsmedel och skolskjuts

text: Konkurrensverket konstaterar att Skövde kommun har agerat i strid med

text: 4 kap. 1 § lagen (2016:1145)

text: om offentlig upphandling genom att i upphandlingen Kolonialt, djupfryst och färskvaror 25/59, som annonserades den 17 april 2025, ställa krav på svenskt ursprung avseende ett antal olika livsmedel.

text: Konkurrensverket konstaterar vidare att Skövde kommun har agerat i strid med

text: 4 kap. 1 § lagen om offentlig upphandling genom att i upphandlingen Skolskjuts med buss, Skövde kommun 23/174, som annonserades den 8 februari 2024, ställa bör-krav på tidigare skolskjutsuppdrag i Skövde kommun, på en depå i Skövde kommun och på en tvätthall i anslutning till depån.

text: Skövde kommun förtjänar kritik för sitt agerande.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 1. Ärende med dnr 593/2025 inleddes efter att Konkurrensverket mottagit ett tips om att Skövde kommun (Kommunen) ställt krav på svenskt ursprung i upphandlingen ”Kolonialt, djupfryst och färskvaror” med referensnr 25/59 (Livsmedelsupphandlingen).

text: 2. Ärende med dnr 685/2025 inleddes med anledning av noteringar som Konkurrensverket gjort inom ramen för ett ärende om misstänkt konkurrensbegränsande samarbete. Konkurrensverket noterade att Kommunen i upphandlingen ”Skolskjuts med buss, Skövde kommun” med referensnr 23/174 (Skolskjutsupphandlingen) bland annat ställt bör-krav som gav fiktiva mervärdesavdrag om leverantören haft ett kommunalt skolskjutsuppdrag i Skövde kommun under de senaste tio åren.

text: 3. Med anledning av uppgifterna som redogjorts för ovan inledde Konkurrensverket två tillsynsärenden mot Kommunen i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda om upphandlingarna genomförts i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Bakgrund och omständigheter

text: Livsmedelsupphandlingen

text: 4. Livsmedelsupphandlingen annonserades den 17 april 2025 och omfattade löpande försäljning och leverans av Kommunens samlade behov av kolonialt, djupfryst och färskvaror. Kommunen uppskattar upphandlingens värde till 148 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Upphandlingen genomfördes genom ett öppet förfarande enligt lagen (

text: ) om offentlig upphandling (LOU). Kommunen är angiven som upphandlande myndighet.

text: 5. I upphandlingens prisbilaga framgår krav på svenskt ursprung för 434 olika varor. Kravet har ställts avseende flera olika kategorier av livsmedel såsom

text: köttprodukter, spannmål, grönsaker och mejeriprodukter. Kravet på svenskt ursprung är obligatoriskt.

text: 6. Bakgrunden till kravet är en måltidspolicy som antogs av kommunfullmäktige 2016. Under rubriken ”Miljö – hållbar utveckling” i måltidspolicyn framgår bland annat att Kommunen ska arbeta för att kontinuerligt minska miljöbelastningen och att andelen svenska livsmedel ska vara lägst 70 procent, genom att i första hand öka andelen animalier med svenskt ursprung.

text: Vad Kommunen har anfört

text: 7. Kommunen har under utredningen anfört bland annat följande.

text: 8. Kravet på svenskt ursprung härrör från en av kommunfullmäktige antagen måltidspolicy, som Kommunen är skyldig att respektera.

text: 9. Kravet avser produkternas ursprung, inte leverantörernas nationalitet. Eftersom de potentiella anbudsgivarna som en följd av upphandlingens utformning uteslutande utgörs av grossister, och inte odlare, lantbrukare eller andra sorters livsmedelsproducenter, finns varken formella eller praktiska hinder för att anbudsgivare med annan nationalitet än svensk lämnar anbud. De potentiella anbudsgivare i upphandlingen som Kommunen har kännedom om har godtagit kravställningen.

text: 10. Det finns även vinster att göra genom att ställa krav på svenskt ursprung, såsom genomsnittligt kortare transporter och därigenom lägre koldioxidutsläpp, en genomsnittligt sett lägre användning av bekämpningsmedel samt en högre lägstanivå avseende tillgodoseendet av djurskyddskrav. Vidare stimulerar kravet på svenskt ursprung svensk livsmedelsproduktion, som är en förutsättning för Sveriges självförsörjning.

text: 11. Kommunen har övervägt mindre ingripande åtgärder för att uppnå målet i måltidspolicyn såsom att använda krav från Upphandlingsmyndighetens kravbibliotek. Efter dialog med de tänkta anbudsgivarna valde Kommunen emellertid att avstå från detta alternativ.

text: Skolskjutsupphandlingen

text: 12. Skolskjutsupphandlingen annonserades den 8 februari 2024 och omfattade skolskjuts till respektive från skolan i anslutning till skoldagen, överflyttningsresor och övriga extraresor i samband med aktiviteter inom skolans verksamhet. Kommunen uppskattar upphandlingens värde till 120 000 000 kronor exklusive mervärdesskatt. Upphandlingen genomfördes genom ett öppet förfarande enligt LOU. Kommunen är angiven som upphandlande myndighet.

text: 13. Tilldelningsbeslutet i Skolskjutsupphandlingen meddelades i mars 2024. Beräknad avtalsstart var till höstterminen 2025.

text: 14. Skolskjutsupphandlingen var uppdelad i två olika skolskjutspaket som utgjorde varsitt deluppdrag. Varje deluppdrag utvärderades särskilt och separat.

text: 15. Utvärderingsgrunden i Skolskjutsupphandlingen var bästa förhållande mellan pris och kvalitet. Utvärderingsmodellen byggde på principen att utöver priset skulle vissa bör-krav beaktas (dvs. tilldelningskriterier), vilka gav fiktiva mervärdesavdrag i kronor. Den summa som räknades fram, efter mervärdesavdrag, var det värde som skulle användas vid avgörande av vilket anbud som var det ekonomiskt mest fördelaktiga.

text: 16. Bör-kraven bestod av tio frågor som vardera kunde ge ett fiktivt mervärdesavdrag om 200 000–500 000 kronor. Frågor som besvarades med ett ”ja” gav ett mervärdesavdrag för det enskilda bör-kravet. Frågor som besvarades med ett ”nej” gav inget mervärdesavdrag. Totalt kunde ett fiktivt mervärdesavdrag om 3 500 000 kronor per skolskjutsuppdrag erhållas. Tilldelningskriterierna för de två deluppdragen var identiska.

text: 17. Bland bör-kraven återfanns bland annat följande frågor:

text: a. Har Leverantören haft kommunalt skolskjutsuppdrag i Skövde tidigare (senaste 10 åren)? Uppfyllande av bör-kravet gav ett mervärdesavdrag på 350 000 kronor. Bör-kravet benämns i det följande som kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen.

text: b. Kommer Leverantören ha en depå i Skövde där förarna har tillgång till lunchrum och toalett under hela arbetspasset? Uppfyllande av bör-kravet gav ett mervärdesavdrag på 500 000 kronor. Bör-kravet benämns i det följande som kravet på depå.

text: c. Godkänd tvätthall finns i direkt anslutning till Leverantörens depå? Uppfyllande av bör-kravet gav ett mervärdesavdrag på 350 000 kronor. Bör-kravet benämns i det följande som kravet på tvätthall.

text: d. Har samtliga fasta förare god lokalkännedom om Skövde kommun? Uppfyllande av bör-kravet gav ett mervärdesavdrag på 350 000 kronor. Bör-kravet benämns i det följande som kravet på god lokalkännedom.

text: Vad Kommunen har anfört

text: 18. Kommunen har under utredningen anfört bland annat följande.

text: 19. I Skolskjutsupphandlingen hade Kommunen förväntningar och önskemål som gick utöver själva transporten i skolskjutsuppdraget. Det är i detta sammanhang som kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen, kravet på depå, kravet på tvätthall och kravet på god lokalkännedom ska ses. Samtliga krav hade en nära koppling till upphandlingsföremålet, var inte osakliga och tog varken sikte på anbudsgivarens nationalitet eller koppling till viss geografisk plats. Kraven kan inte anses missgynna någon leverantör.

text: 20. Syftet med kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i kommunen var att värdera erfarenheten av samarbete med Kommunens trafikhandläggare. Detta är viktigt för ett fungerande skolskjutsavtal, vilket i förlängningen kan komma eleverna till del. Kommunal skolskjuts har upphandlats en gång tidigare under den senaste tioårsperioden, i september 2016.

text: 21. Sista dag för att lämna anbud i Skolskjutsupphandlingen var den 11 mars 2024. Tioårsperioden som kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i

text: Kommunen hänvisar till löper alltså från mars 2014. Detta innebär att uppdrag som utförts under avtalet som ingicks under 2016 har kunnat åberopas, men även uppdrag som utfördes under det avtal som löpte fram till att avtalet 2016 ingicks. Vidare har leverantören som tilldelades kontrakt i Skolskjutsupphandlingen som primär uppgift att lämna anbud i offentliga upphandlingar, men uppdraget utförs av något eller några av de bussbolag som är delägare i leverantören. Uppdragen i Kommunen har även utförts av underleverantörer. Både tilldelade leverantörer och underleverantörer som utfört skolskjutsuppdrag i Kommunen har alltså kunnat uppfylla kravet.

text: 22. Sveriges kommuner hanterar arbetet med skolskjuts på många olika sätt. I Kommunen planerar Kommunens trafikhandläggare samtliga turer och körningar samt hanterar kontakten med föräldrar och skolor. Kvaliteten i tjänstens utförande är till stor del beroende av kommunikation och samarbete mellan Kommunens trafikhandläggare och leverantören. Omständigheten att anbudsgivaren redan vid avtalsstart har insikt och förståelse för Kommunens arbetssätt och rutiner innebär därför ett icke obetydligt mervärde för Kommunen. Att efterfråga erfarenhet från andra kommuner som använder samma arbetssätt skulle inte vara lika effektivt. Det finns alltså inte några mindre ingripande alternativ till Kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen.

text: 23. Syftet med kravet på depå är att bidra till en god arbetsmiljö för förarna, vilket i sin tur ökar chansen att dessa stannar kvar i sin anställning och behåller sina respektive arbetsuppgifter under hela uppdraget. Detta är vidare ägnat att ge eleverna ökade möjligheter att träffa samma förare, med den trygghet som detta innebär. En depå nära, men på fel sida om kommungränsen hade sannolikt kunnat accepteras om depåns placering inte äventyrat depåns funktion som bland annat personalutrymme för förarna. Den klart lämpligaste placeringen är emellertid så centralt som möjligt inom kommungränsen.

text: 24. Syftet med kravet på tvätthall var att premiera en infrastruktur där förarna inte behöver köra omvägar för att få fordonen tvättade, vilket är ett sätt att reducera klimatavtrycket.

text: 25. Syftet med kravet på god lokalkännedom är att värdera den ”tysta kunskap” som ligger i förarnas erfarenhet. Detta bidrar till en ökad trygghet för eleverna, ett smidigare samarbete med Kommunens trafikhandläggare samt minskade utsläpp och färre felkörningar. Samtliga anbudsgivare har

text: därutöver fått möjlighet att uppfylla kravet genom att orientera sig i området före avtalsstart. Genom upphandlingens Frågor och svar omformulerades kravet på god lokalkännedom till ett avtalsvillkor. Då avtalsstart var planerad till augusti 2025 hade anbudsgivarna gott om tid att orientera sig lokalt. Kommunen har inte övervägt någon alternativ formulering till kravet.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: Tillämplig lag och upphandlande myndighet

text: 26. LOU gäller för upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter. Med upphandling avses de åtgärder som vidtas i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt.

text: 27. Med upphandlande myndighet avses en statlig eller kommunal myndighet. Med myndighet jämställs offentligt styrt organ.

text: 28. Ett kontrakt är ett skriftligt avtal med ekonomiska villkor som ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera leverantörer och som avser till exempel tillhandahållande av varor eller tjänster. Med ramavtal avses ett avtal som ingås mellan en eller flera upphandlande myndigheter och en eller flera leverantörer i syfte att fastställa villkoren i kontrakt som senare ska tilldelas under en given tidsperiod.

text: 29. Konkurrensverket har under utredningen inte funnit anledning att ifrågasätta de uppgifter som framgår av upphandlingarnas upphandlingsdokumentation. Konkurrensverket bedömer därför att Kommunen är upphandlande myndighet och att upphandlingarna avsåg offentliga kontrakt vars uppskattade värden översteg gällande tröskelvärde och direktupphandlingsgräns.

text: De grundläggande principerna inom offentlig upphandling

text: 30. I

text: 4 kap. 1 §

text: LOU regleras de upphandlingsrättsliga principerna. Enligt bestämmelsen ska upphandlande myndigheter behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt samt genomföra upphandlingar på

text: ett öppet sätt. Upphandlingar ska vidare genomföras i enlighet med principerna om ömsesidigt erkännande och proportionalitet.

text: 31. Principerna ska bidra till genomförandet av den inre marknaden genom att företag i alla medlemsstater ska kunna konkurrera på lika villkor om offentliga kontrakt i medlemsstaterna. Den ökade konkurrens detta medför syftar till att ge de upphandlande myndigheterna och enheterna möjlighet att ingå affärsmässigt fördelaktiga kontrakt. De upphandlingsrättsliga principerna ska iakttas vid varje beslut som fattas och inför varje åtgärd som vidtas i alla faser av en upphandling.

text: 32. Likabehandlingsprincipen innebär att lika situationer inte får behandlas olika och att olika situationer inte får behandlas lika, såvida det inte finns sakliga skäl för en sådan behandling. Principen syftar till att alla anbudsgivare, oberoende av nationalitet, ska ges samma möjligheter när de utformar sina anbud. Principen aktualiseras även om en upphandlande myndighet använder utvärderingskriterier i en upphandling som i formellt hänseende är likabehandlande men som i praktiken utesluter eller favoriserar vissa leverantörer eller varor och det vidare saknas sakligt godtagbar koppling mellan utvärderingskriterierna och föremålet för upphandlingen.

text: 33. Principen om icke-diskriminering innebär ett förbud mot att diskriminera leverantörer på grund av deras nationalitet, som exempelvis medborgarskap, etablerings- eller verksamhetsland. Principen innebär också att leverantörer från andra orter ska behandlas på samma sätt som företag från den egna kommunen. Det som redogjorts för ovan innebär i praktiken att en upphandlande myndighet som utgångspunkt inte får ställa krav eller tillämpa utvärderingskriterier i en upphandling som innebär att endast leverantörer med en viss nationalitet, från en viss kommun eller ett visst område kan delta i upphandlingen eller lämna ett konkurrenskraftigt anbud. Under vissa omständigheter, om det finns sakliga skäl, kan dock olikbehandling av inhemska och utländska leverantörer vara motiverad.

text: 34. Proportionalitetsprincipen innebär att alla krav som ställs vid offentlig upphandling måste ha en koppling till kontraktsföremålet och inte får gå utöver vad som är nödvändigt för den aktuella upphandlingen. En upphandlande myndighet måste därför redan vid framställandet av upphandlingsdokumenten se till att de krav som ställs är proportionerliga i förhållande till föremålet med upphandlingen på så sätt att kraven är adekvata och relevanta och inte går utöver vad som rimligen bör krävas av den som vill lämna ett anbud.

text: 35. En proportionalitetsprövning sker vanligen i tre steg. Det första innefattar frågan om åtgärden är ägnad att tillgodose det avsedda ändamålet. Det andra steget utgörs av en prövning av om den är nödvändig för att uppnå det avsedda ändamålet, det vill säga om det inte finns något mindre ingripande alternativ. För det tredje ska en bedömning göras om den negativa effekten som åtgärden får är oproportionerlig eller överdriven jämfört med det eftersträvade syftet.

text: 36. Konkurrensverket bedömer att både Livsmedelsupphandlingen och Skolskjutsupphandlingen i delar har utformats i strid med några av de grundläggande principerna inom offentlig upphandling. Skälen för detta redogörs för nedan.

text: Kravet på svenskt ursprung i Livsmedelsupphandlingen strider mot principerna om icke-diskriminering och proportionalitet

text: 37. Som redogjorts för ovan innebär principen om icke-diskriminering ett förbud mot att diskriminera leverantörer på grund av nationalitet, till exempel etablerings- eller verksamhetsland.

text: 38. Kommunen har anfört att det inte finns några formella hinder för leverantörer med annan nationalitet att lämna anbud. Förbudet mot diskriminering gäller emellertid inte enbart öppen diskriminering utan även alla former av dold diskriminering som, genom tillämpning av andra särskiljande kriterier, faktiskt leder till samma resultat. Även om det finns leverantörer etablerade i andra medlemsstater som har möjlighet att erbjuda varor med svenskt ursprung är det typiskt sett svårare än för en leverantör etablerad i Sverige att göra detta.

text: 39. I EU-domstolens rättspraxis har ett krav på att varor ska ha ett visst nationellt ursprung ansetts vara diskriminerande i sig. Detta eftersom ett sådant krav hindrar leverantörer som erbjuder samma sorts varor, med ursprung i andra medlemsstater, från att lämna anbud.

text: 40. Konkurrensverket konstaterar att kravet på svenskt ursprung innebär att leverantörer av livsmedel etablerade i andra medlemsstater missgynnas och hindras från att konkurrera på samma villkor som svenska leverantörer i Livsmedelsupphandlingen. Konkurrensverket bedömer att det inte har framkommit några sakliga skäl som motiverar en olikbehandling av svenska och utländska leverantörer i det här fallet.

text: 41. Mot bakgrund av ovan bedömer Konkurrensverket att kravet på svenskt ursprung i Livsmedelsupphandlingen strider mot principen om ickediskriminering.

text: 42. För att avgöra om kravet på svenskt ursprung även strider mot proportionalitetsprincipen ska Konkurrensverket i ett första steg bedöma om kravet i fråga tillgodoser det avsedda ändamålet. Av utredningen i ärendet framgår att kravet på svenskt ursprung har sin grund i Kommunens måltidspolicy, i vilken miljöhänsyn och arbete för att minska miljöbelastningen lyfts fram. Konkurrensverket har därför uppfattat att kravets främsta ändamål är att minska miljöbelastningen.

text: 43. Det är möjligt att ett krav på svenskt ursprung i vissa avseenden skulle kunna bidra till att minska miljöbelastningen. Eftersom delar av Sverige geografiskt ligger längre bort från Kommunen än vissa andra medlemsstater är det dock inte alls självklart att ett krav på svenskt ursprung till exempel skulle leda till kortare transportsträckor. Det måste därför ifrågasättas om kravet är en lämplig och effektiv åtgärd för att minska miljöbelastningen.

text: 44. Konkurrensverket konstaterar vidare att kravet på svenskt ursprung inte är nödvändigt. Som Kommunen själv har noterat finns det även mindre ingripande sätt att ta miljöhänsyn i en upphandling, såsom att ställa olika typer av hållbarhetskrav med fokus på miljömässig hållbarhet.

text: 45. Det går alltså att ställa krav som är mindre ingripande för att uppnå ändamålet med kravet på svenskt ursprung. Mot denna bakgrund bedömer

text: Konkurrensverket att kravet i fråga även strider mot proportionalitetsprincipen.

text: Bör-kraven i Skolskjutsupphandlingen strider mot principerna om icke-diskriminering, likabehandling och proportionalitet

text: 46. Konkurrensverket konstaterar att upphandlande organisationer visserligen har en stor frihet vid utformningen av en upphandling. Kraven som ställs får emellertid, som redogjorts för ovan, inte strida mot de grundläggande principerna för offentlig upphandling.

text: 47. I det följande bedömer Konkurrensverket om de aktuella bör-kraven i Skolskjutsupphandlingen är förenliga med de grundläggande principerna.

text: Kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen

text: 48. Som redogjorts för ovan i punkt 21 har Kommunen anfört att kravet har kunnat uppfyllas av både tilldelade leverantörer och underleverantörer som haft uppdrag i Kommunen under den tioårsperiod som kravet hänvisar till.

text: 49. Konkurrensverket konstaterar emellertid att kravet har en tydlig koppling till att leverantören ska ha utfört tidigare uppdrag för Kommunen. Det är alltså endast leverantörer och underleverantörer som genomfört kommunala skolskjutsuppdrag mellan mars 2014 och mars 2024 i Kommunen som har kunnat uppfylla kravet och därmed erhålla mervärdesavdraget i fråga. Den praktiska effekten av kravet är att potentiella svenska eller utländska leverantörer, som inte tidigare haft ett uppdrag avseende skolskjuts inom det geografiska området som motsvaras av Kommunen, missgynnas av kravet.

text: 50. Konkurrensverket bedömer även att det aktuella kravet inte har ett naturligt samband med upphandlingsföremålet, dvs. skolskjuts, utan snarare är hänförligt till kontakterna mellan Kommunen och leverantören. Även om tidigare samarbete med Kommunens trafikhandläggare kan vara önskvärt har kravet alltså inte ett direkt samband med utförandet av skolskjutsuppdraget.

text: 51. Konkurrensverket ifrågasätter om kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen är en effektiv åtgärd för att uppnå de eftersträvade ändamålen, eftersom ett tidigare samarbete i sig inte nödvändigtvis innebär att samarbetet under det aktuella skolskjutsuppdraget sker på ett ändamålsenligt sätt.

text: 52. Konkurrensverket ifrågasätter inte att kommunala skolskjutsuppdrag skiljer sig åt mellan kommuner. Konkurrensverket bedömer emellertid att det är möjligt att ställa mindre ingripande bör-krav som premierar den erfarenhet

text: som Kommunen efterfrågar, till exempel genom att anbudsgivaren får beskriva de arbetssätt de använder vid kontakter med beställaren för att främja ett gott samarbete.

text: 53. Kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen riskerar att leda till att konkurrensen i Skolskjutsupphandlingen begränsats på ett sätt som inte är nödvändigt genom att potentiella leverantörer som inte haft ett tidigare skolskjutsuppdrag för Kommunen avhåller sig från att lämna anbud.

text: 54. Konkurrensverket bedömer sammantaget att kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen strider mot principerna om ickediskriminering, likabehandling och proportionalitet i

text: 4 kap. 1 §

text: LOU.

text: Kravet på depå och kravet på tvätthall

text: 55. Även om varken kravet på depå eller kravet på tvätthall behöver vara uppfyllt förrän skolskjutsuppdraget påbörjas, ifrågasätter Konkurrensverket vikten av att depån ska vara placerad inom kommungränsen, när Kommunen själv har uppgett att den sannolikt hade accepterat en depå nära kommungränsen men i en annan kommun.

text: 56. Konkurrensverket bedömer att både kravet på depå och kravet på tvätthall missgynnar leverantörer som inte är aktiva på orten eller i området sedan tidigare. Kravet missgynnar även leverantörer som hade kunnat uppnå Kommunens eftersträvade syften, som till exempel god arbetsmiljö för förarna, och övriga krav på skolskjutsuppdraget, men som inte har en depå med tillhörande tvätthall i just Kommunen.

text: 57. Kravens praktiska effekt är alltså att etablerade aktörer på orten, som redan har tillgång till en depå inom kommungränsen eller som enkelt kan få det, gynnas framför aktörer från andra orter i Sverige eller inom EU.

text: 58. Konkurrensverket konstaterar vidare att syftena med de båda kraven är hypotetiska. Det går till exempel inte med säkerhet att säga att en leverantör med depå inom Kommunen behåller sina anställda förare i högre utsträckning än andra leverantörer eller att en depå inom Kommunen innebär minskade utsläpp. Konkurrensverket bedömer att kraven inte kan anses utgöra lämpliga eller effektiva åtgärder för att uppnå de eftersträvade syftena.

text: 59. Konkurrensverket bedömer vidare att det finns mindre ingripande alternativ till kraven, bland annat vad gäller depåns placering. Den omständigheten att Kommunen själv har anfört att en depå utanför kommungränsen sannolikt

text: hade accepterats ger stöd för att kravet hade kunnat utformas på ett mindre ingripande sätt. Konkurrensverket noterar även att Kommunen motiverat kravet på depå med att förarna ska ges en god arbetsmiljö. Konkurrensverket bedömer att det inte har framkommit stöd i utredningen för att en depå inom Kommunen i sig skulle främja en god arbetsmiljö.

text: 60. Kravet på depå och kravet på tvätthall motsvarar 24 procent av det totala mervärdesavdraget som är möjligt att erhålla för uppfyllande av tilldelningskriterierna. Konkurrensverket bedömer att det finns en risk att potentiella anbudsgivare som inte redan är etablerade på orten har avstått från att lämna anbud.

text: 61. Konkurrensverket bedömer sammantaget att kravet på depå och kravet på tvätthall strider mot principerna om icke-diskriminering, likabehandling och proportionalitet i

text: 4 kap. 1 §

text: LOU.

text: Kravet på god lokalkännedom

text: 62. Konkurrensverket finner anledning att, utöver de ovan konstaterade bristerna i förhållande till de grundläggande principerna, göra vissa påpekanden avseende kravet på god lokalkännedom i det aktuella fallet.

text: 63. Ur likabehandlingsprincipen kan principen om öppenhet härledas. Principen om öppenhet syftar till att att garantera att det inte förekommer någon risk för favorisering eller godtycke från den upphandlande myndighetens sida. Principen innebär vidare att samtliga villkor och bestämmelser för tilldelningsförfarandet ska vara formulerade på ett klart, precist och entydigt sätt. Höga krav bör ställas på noggrannhet, tydlighet och transparens i alla delar av ett förfrågningsunderlag, även om mindre brister och oklarheter får godtas.

text: 64. Kravet på god lokalkännedom anges som ett tilldelningskriterium i Skolskjutsupphandlingen. Kommunen har vidare genom Skolskjutsupphandlingens Frågor och svar uppgett att kravet på god lokalkännedom omformulerades till ett avtalsvillkor och att anbudsgivare har haft tid att orientera sig i området före avtalsstart. noterar dock att bör-kravet alltjämt har utvärderats i upphandlingen. Det har således varit oklart vad kravet innebär, då Kommunen dels uppgett att kravet utgör ett avtalsvillkor, dels utvärderat kravet som ett bör-krav.

text: Konkurrensverket bedömer därför att det har funnits en risk för att potentiella anbudsgivare har tolkat kravet på olika sätt vad gäller kravets innebörd vid utvärderingen av anbuden.

text: 65. Konkurrensverket bedömer vidare att om kravet på god lokalkännedom skulle behövt vara uppfyllt vid anbudsinlämningen, skulle det ha funnits en risk att potentiella anbudsgivare som inte redan är etablerade på orten eller har varit verksamma i Kommunen tidigare hade avstått från att lämna anbud i Skolskjutsupphandlingen. Ett sådant krav skulle strida mot principerna om likabehandling och icke-diskriminering.

text: 66. Konkurrensverket vill härigenom understryka vikten av den skyldighet som Kommunen har att följa de grundläggande principerna för offentlig upphandling vid utformningen av krav i sina upphandlingar.

text: Sammanfattande bedömning

text: 67. Kommunen har agerat i strid med

text: 4 kap. 1 §

text: LOU genom att ställa krav på svenskt ursprung i Livsmedelsupphandlingen. Kommunen har även agerat i strid med

text: 4 kap. 1 §

text: LOU genom att ställa kravet på tidigare skolskjutsuppdrag i Kommunen, kravet på depå och kravet på tvätthall i Skolskjutsupphandlingen. Kommunen förtjänar kritik för sitt agerande.

text: 68. Vad gäller kravet på god lokalkännedom vill Konkurrensverket erinra om vikten av de grundläggande principerna vid utformandet av krav i offentliga upphandlingar.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit sakkunniga juristerna Maria Brodin (dnr 593/2025) och Alexander Widén (dnr 685/2025).

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.

text: Allmänt om Konkurrensverkets tillsyn

text: Konkurrensverket har i uppdrag att utöva tillsyn på området för offentlig upphandling i syfte att öka regelefterlevnaden och bidra till en effektiv offentlig upphandling.

text: Konkurrensverkets granskning i ett enskilt ärende kan visa att en upphandlande myndighet har agerat i strid med regelverket för offentlig upphandling. Genom att fatta ett tillsynsbeslut kan Konkurrensverket peka på förfaranden hos myndigheten som är i strid med regelverket eller göra andra påpekanden som är motiverade.

text: Ett tillsynsbeslut innebär inte ett förbud eller föreläggande. Det är således inte förenat med en sanktion i sig.

text: Hur man överklagar

text: Om ni anser att beslutet är felaktigt kan ni överklaga det till domstol genom att skicka ett skriftligt överklagande till Konkurrensverket. Ange i överklagandet vilket beslut ni överklagar och vilken ändring ni begär.

text: Eftersom ni är en part som företräder det allmänna ska överklagandet ha kommit in inom tre veckor från den dag då beslutet meddelades. Om överklagandet har kommit in i tid skickar Konkurrensverket det vidare till Förvaltningsrätten i Stockholm.

text: Konkurrensverkets kontaktuppgifter framgår av beslutets första sida.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Villkor vid avläsning av elmätare via teleoperatör

text: Per-Olof Jönsson Gliavägen 71 168 58 BROMMA

text: Er skrivelse angående konkurrensbegränsande förfarande

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 20 juli 1999 hemställt om Konkurrensverkets granskning av ett förfarande som enligt Er uppfattning skulle vara konkurrensbegränsande. I enlighet med vad som gjorts gällande i Er skrivelse skulle konkurrensbegränsningen bl.a. kunna bestå i att Telia inte möjliggör för Tele2 att ge tillgång till avläsning av elmätaren eller så skulle Telia och Birka Energi ha ingått monopolavtal som utestänger Tele2 från användning av smartbox och avläsning av elmätare.

text: Konkurrensverket har till uppgift att verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Detta sker bl.a. genom tillämpning av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL. KL innehåller två generella förbud, ett mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag (

text: 6 §

text: ) och ett mot missbruk av en dominerande ställning (

text: 19 §

text: ). Avtal som omfattas av förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete är ogiltiga. Vid överträdelse av något av förbuden kan ett företag åläggas vid vite att upphöra med överträdelsen eller bli skyldigt att betala konkurrensskadeavgift.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. De handlingar som Ni skickat in till Konkurrensverket ger enligt verkets bedömning inte grund för att initiera en prövning enligt KL. Några ytterligare åtgärder kommer därför inte att vidtas i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av tf. generaldirektören. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Hans Paulander

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

beslutstyp: Gryningsräd Avskrivning

motpart: Radisson Blu Hotel i Malmö, Park Inn by Radisson, Hilton Malmö City, Elite Hotel Savoy, Scandic Hotel S:t Jörgen, Quality Hotel Konserthuset

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Hotell, restaurang och konferens

title: Radisson Blu Hotel i Malmö m.fl.

sammanfattning: Utredning av konkurrensbegränsande samarbete, dnr 549/2011, 594/2011– Radisson Blu Hotel i Malmö m.fl.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet avskrivet.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete på marknaden för hotell- och konferenstjänster i Malmö

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket genomförde, efter ansökan vid Stockholms tingsrätt, den 27 september 2011 en undersökning enligt

text: 5 kap. 3 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, hos Rezidor Royal Hotel AB (Radisson Blu Hotel i Malmö), Rezidor Hotel AB (Park Inn by Radisson), Hotel Hilton Plaza AB (Hilton Malmö City), SSRS Grand Hotel Savoy AB (Elite Hotel Savoy), Scandic Hotels AB (Scandic Hotel S:t Jörgen) och Hotell Konserthuset AB (Quality Hotel Konserthuset) för att utreda om dessa företag hade överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL. Samtidigt genomförde även Konkurrensverket en undersökning enligt

text: 5 kap. 4 §

text: KL hos Hotellgruppen i Malmö för att utreda om de aktuella företagen hade överträtt nämnda förbud.

text: Konkurrensverkets utredning har avsett ett misstänkt konkurrensbegränsande samarbete mellan nämnda företag på marknaden för hotell- och konferenstjänster i Malmö. Misstanken bestod i att företagen hade avtalat eller samordnat sig avseende sin prissättning på hotell- och konferenstjänster i Malmö samt utbytt information om priser och beläggningsgrad avseende nämnda tjänster i Malmö.

text: Vid undersökningen kopierades handlingar på företagen. Därefter har Konkurrensverket genomfört ytterligare utredningsåtgärder, bland annat hållit ett flertal förhör med relevanta personer samt granskat och analyserat främst ett informationsutbyte, så kallade beläggningsrapporter, mellan företagen som skett via Malmö turism.

text: Bakgrund

text: Konkurrensbegränsande samarbeten mellan företag är enligt

text: 2 kap. 1 §

text: KL förbjudna. Förbudet gäller bl.a. avtal eller samordnade beteenden om priser, pro-

text: duktionsbegränsning och marknadsdelning. Informationsutbyte kan även omfattas av detta förbud.

text: Utgångspunkten för konkurrensreglerna är att marknadens aktörer i princip ska agera självständigt för att på så vis skapa bästa möjliga förutsättningar för samhällsekonomisk nytta. Informationsutbyte mellan konkurrerande företag kan ge upphov till olika effektivitetsvinster, men det kan också vara av sådan art att utbytet ersätter företagens självständiga agerande på så sätt att företagen istället agerar utifrån den utbytta informationen. På så vis kan den strategiska osäkerheten på marknaden minska och ge negativa effekter både på konkurrensen och för konsumenterna.

text: Ett informationsutbyte som minskar den strategiska osäkerheten på en marknad kan följaktligen omfattas av förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL. En bedömning får göras från fall till fall där företagens faktiska marknadsbeteende får analyseras och jämföras med en potentiell situation där det aktuella informationsutbytet inte existerar.

text: Vid bedömningen av om ett informationsutbyte omfattas av förbudet i konkurrensreglerna tas hänsyn till informationens beskaffenhet och marknadens egenskaper. Gällande det förstnämnda tas främst hänsyn till om det är fråga om strategisk information om exempelvis priser och kvantiteter, hur aggregerad informationen är, dess ålder, hur ofta den utbyts och vilken marknadskontext det är fråga om. Generellt kan sägas att ett informationsutbyte som består av individualiserad, för företagen strategiskt viktig, färsk information och som utbyts ofta, med högre sannolikhet kan komma att bedömas som konkurrensbegränsande och därmed vara förbjuden.

text: Egenskaper som att marknaden är tillräckligt öppen, koncentrerad, stabil och att det förekommer homogena produkter med relativt fasta priser talar generellt för en högre sannolikhet för att företag kan uppnå samverkan.

text: I förevarande ärende är det fråga om så kallade beläggningsrapporter. Deltagande i beläggningsrapporten är frivilligt och rapporten fungerar på följande sätt. Deltagande hotell skickar dagligen in information om sin aktuella beläggning till den lokala turistbyrån Malmö turism. Beläggningsuppgifterna anges med symboler enligt en fyragradig skala: 1) många rum kvar, d.v.s. under 75 procents beläggning, 2) lediga rum, d.v.s. över 75 procents beläggning, 3) fullbokat eller 4) överbokat. Malmö turism sammanställer informationen i ett dokument som anger hotellens individuella beläggningsuppgifter och som sedan per e-post skickas ut till de deltagande hotellen måndag till fredag varje vecka.

text: Skäl för beslutet

text: Beläggningsrapporten i förevarande ärende består av färsk, individualiserad information. Därtill är frekvensen på informationsutbytet hög. Detta är, som ovan beskrivits, egenskaper som, generellt sett, gör att informationsutbytet med högre sannolikhet kan komma att bedömas som konkurrensbegränsande.

text: Marknaden för hotell- och konferenstjänster i Malmö kännetecknas i dagsläget av öppenhet avseende priser och i viss mån beläggning, främst genom tillgängligheten av relevant information på internet. Detta är, som tidigare nämnts, en marknadsegenskap som kan öka sannolikheten för att samverkan uppstår. Hotell säljer emellertid i viss mån differentierade produkter som riktar sig till olika kategorier av kunder, med olika priser som följd. Därtill är prissättningen högst dynamisk och flexibel. Flera hotell har vidare etablerat sig i Malmöregionen de senaste åren eftersom efterfrågan på rum har ökat. Efterfrågan i övrigt följer i stor utsträckning den rådande konjunkturen, även om faktorer som säsonger, veckodagar samt olika aktiviteter i staden, som kongresser och olika nöjesevenemang, spelar en viktig roll.

text: Även om informationen är färsk, individualiserad och utbyts frekvent har utredningen visat att den ändå har ett begränsat strategiskt värde för företagen. I huvudsak kan detta härledas till att informationen är oprecis och snabbt kan bli inaktuell samt hur prissättningen i branschen fungerar, där prisjusteringar några dagar framåt i tiden ytterst sällan är försvarbara ur ett lönsamhetsperspektiv. I det enskilda fallet måste bedömningen givetvis även ta hänsyn till marknadsaktörernas faktiska marknadsbeteende. Konkurrensverket konstaterar att utredningen inte ger stöd för misstanken att företagen agerat på ett konkurrensbegränsande sätt utifrån informationen i beläggningsrapporten.

text: Konkurrensverket konstaterar också att det i utredningen inte har framkommit något som visar på att de aktuella företagen har avtalat eller samordnat sig avseende sin prissättning på hotell- och konferenstjänster i Malmö.

text: Mot bakgrund av detta finns det inte anledning nu att ytterligare utreda om företagen har överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL.

text: Ärendet kommer därför att avskrivas från vidare handläggning.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur man kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av ställföreträdande generaldirektören Anne Vadasz- Nilsson. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Anders Rabenius.

text: Hotel Hilton Plaza AB, Hilton Malmö City Hotell Konserthuset AB, Quality Hotel Konserthuset Rezidor Hotel AB, Park Inn by Radisson (Malmö) Rezidor Royal Hotel AB, Radisson Blu i Malmö SSRS Grand Hotel Savoy AB, Elite Hotel Savoy Scandic Hotels AB, Scandic Hotel S:t Jörgen Hotellgruppen i Malmö


nyckelord: 331 Bedriva tillsyn gällande reglerna för offentlig upphandling

title: Lunds universitet – köp av massagetjänster

text: Lunds universitet - köp av massagetjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Vi har utrett era köp från Grönberg & Co i samband med vår fördjupade upphandlingsgranskning av er inköpsverksamhet.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om era köp från Grönberg & Co. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att fristen för att ansöka om upphandlingsskadeavgift har gått ut och att ärendet därför inte kommer ha en sådan allmänpreventiv effekt som vi bedömde att det skulle kunna få.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av enhetschef Ann Fryksdahl. Föredragande har varit sakkunnige Björn Larsson.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Hur stort allmänintresset är. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Vestum AB, Isodrän AB, MDT Markvaruhuset Aktiebolag

nyckelord:
Företagsförvärv
Bygg och anläggning

title: Vestum AB, Isodrän AB och MDT Markvaruhuset Aktiebolag

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 594/2022 – Vestums förvärv av Isodrän och MDT Markvaruhuset.

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2022-10-07 (Dnr 594/2022)

text: Konkurrensverket har beslutat att inleda en särskild undersökning för att närmare granska Vestums förvärv av Isodrän och MDT Markvaruhuset.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2023-01-05 (Dnr 594/2022)

text: Efter att ha tagit del av Konkurrensverkets utkast till beslut i ärendet har Vestum beslutat att återkalla sin anmälan och att avbryta förvärvet av Isodrän. Konkurrensverket har inte funnit anledning att fördjupa utredningen i den del som avser förvärvet av Markvaruhuset.

text: Konkurrensverket skriver av ärendet från vidare handläggning.

text: Ta del av Konkurrensverkets beslut

text: *Anmälande företag

text: Vestum AB (publ), 556578-2496, Birger Jarlsgatan 27, 111 45 Stockholm

text: Ombud: advokaten AA och biträdande juristen BB

text: Saken

text: Anmälan enligt

text: 4 kap. 6 § konkurrenslagen (2008:579)

text: om företagskoncentration; nu fråga om särskild undersökning

text: Beslut

text: Konkurrensverket beslutar att genomföra en särskild undersökning enligt

text: 4 kap. 11 § konkurrenslagen

text: av Vestum AB:s (publ) planerade förvärv av ensam kontroll över Isodrän AB, 556656-2954, och MDT Markvaruhuset Aktiebolag, 556718-1440.

text: Företagskoncentrationen och berörda företag

text: 1. Vestum AB (publ), ”Vestum”, har den 2 september 2022 anmält förvärv av ensam kontroll över Isodrän AB, ”Isodrän”, och MDT Markvaruhuset Aktiebolag, ”Markvaruhuset”. Den föreslagna koncentrationen kommer att ske genom att Vestums dotterbolag, Vestum Sweden AB, förvärvar samtliga aktier i Isodrän och Markvaruhuset från säljaren, Andersson & Co Stockholm AB.

text: 2. Den anmälda koncentrationen innefattar två transaktioner. I förevarande fall regleras transaktionerna i ett och samma aktieöverlåtelseavtal mellan samma köpare, Vestum Sweden AB, och samma säljare, Andersson & Co i Stockholm AB. Transaktionerna är således villkorade av varandra, varför transaktionerna ska bedömas som en enda koncentration.

text: 3. Vestumkoncernen förvärvar nordeuropeiska bolag med exponering mot bygg- och anläggning, ROT-sektorn samt infrastruktur. Vestum är moderbolag i koncernen och är noterat på Nasdaq First North Growth Market Stockholm. Vestum äger bland annat företaget Pordrän Sverige Aktiebolag, ”Pordrän”, som Vestum förvärvade den 5 april 2022.

text: 4. Pordrän är verksamt inom värmeisolerande och dränerande produkter för fuktskydd. Pordrän producerar bland annat Pordränskivan, som är en dränerande isoleringsskiva tillverkad i cellplast. Pordränskivan används framför allt vid isolering av grunder och fungerar som en enskiktslösning där det finns ett behov av både dränering och isolering. Utöver Pordränskivan säljs även tillbehör för dränering och isolering, såsom täcklister, isolerhållare, hulling, olika typer av dukar och tätningsprodukter. Vidare tillhandahåller Pordrän certifieringskurser för användning av företagets produkter.

text: 5. Isodräns verksamhet består i huvudsak i tillverkning och försäljning av dränerande isoleringsmaterial. Företaget tillverkar bland annat den dränerande isoleringsskivan Isodränskivan. Liksom Pordräns skiva är Isodränskivan tillverkad i cellplast och används huvudsakligen som enskiktslösning vid dränering och isolering av olika typer av husgrunder. Isodrän säljer även diverse dräneringstillbehör, såsom dräneringsbrunnar, markrör, täcklister, isolerhållare, hulling, olika typer av dukar och tätningsprodukter. I likhet med Pordrän erbjuder Isodrän certifieringskurser i hur man använder Isodräns produkter.

text: 6. Markvaruhusets verksamhet omfattar försäljning av produkter för byggnadsindustrin. Företaget är i huvudsak en byggvaruhandel med inriktning mot husgrunder och övriga VA- och markarbeten. Markvaruhuset återförsäljer

text: bland annat Isodräns produkter och tillbehör. Företaget har två fysiska butiker i Stockholms-området. Utöver försäljning av byggprodukter tillhandahåller Markvaruhuset även rådgivning och kurser inom bland annat avloppsteknik och fuktskydd för husgrunder.

text: 7. Pordräns och Isodräns verksamheter överlappar i och med att de båda är verksamma inom tillverkning och försäljning av dränerande isoleringsprodukter i Sverige. Vidare är Markvaruhuset verksamt på en marknad nedströms i förhållande till Pordrän och Isodrän. Den föreslagna koncentrationen ger således upphov till både horisontella och vertikala kopplingar.

text: 8. Pordräns och Isodräns dräneringsskivor särskiljer sig från konkurrenternas, då cellplasten i deras dräneringsskivor är sammanfogad med ett bitumenbaserat lim. På så sätt skapas porer som gör att vatten och fukt kan diffundera igenom själva skivan. Detta skiljer sig från den andra på marknaden förekommande konstruktionen för dränerande isoleringsskivor i cellplast, där skivan i sig inte släpper igenom vatten. I stället fräser man spår i skivan för att uppnå den dränerande effekten.

text: 9. Utöver dränerande isoleringsskivor, så kallade enskiktslösningar, finns även andra typer av lösningar för isolering och dränering av husgrunder. Ett exempel på detta är att kombinera en icke-isolerande dräneringslösning med en isoleringsskiva (kombinationslösningar).

text: Bedömning

text: 10. Enligt

text: 4 kap. 1 § konkurrenslagen

text: har Konkurrensverket att bedöma om en företagskoncentration är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Vid denna bedömning ska Konkurrensverket särskilt beakta om koncentrationen medför att en dominerande ställning skapas eller förstärks.

text: 11. Konkurrensverket har, genom intervjuer och skriftliga frågor, inhämtat synpunkter på den föreslagna koncentrationen från konkurrenter och kunder till Pordrän och Isodrän. Bland de kunder som intervjuats finns rikstäckande byggbolag, återförsäljare och entreprenörer. En enkät har även skickats till 147 entreprenörer som genomgått någon av de certifieringskurser som erbjuds av Pordrän och Isodrän. Vidare har Konkurrensverket intervjuat tekniska experter vad gäller utbytbarhet mellan olika typer av dränerande isoleringslösningar.

text: 12. Vid Konkurrensverkets kontakter med entreprenörer och återförsäljare har det framkommit oro för att koncentrationen ska medföra prishöjningar på

text: Pordräns och Isodräns produkter. Flera entreprenörer ser inte några fullgoda alternativ till parternas produkter, även om andra lösningar ur ett rent tekniskt perspektiv kan vara möjliga. Resultatet från den ovan nämnda enkäten indikerar även att Pordrän och Isodrän är varandras närmaste konkurrenter.

text: 13. Det har under utredningen också framkommit att materialkostnaden i den mest förekommande applikationen för parternas produkter, nämligen renovering av dränering i källare, utgör en mindre del av totalkostnaden för ett sådant projekt. Denna omständighet kan öka risken för att prishöjningar genomförs och förs vidare till slutkund.

text: 14. Konkurrensverket har inhämtat försäljningsuppgifter från andra marknadsaktörer som tillverkar och säljer dränerande isoleringsskivor, så kallade enskiktslösningar, i Sverige. De marknadsandelar som beräknats på grundval av dessa försäljningssiffror pekar på att Pordrän och Isodrän tillsammans skulle få en mycket hög marknadsandel om marknaden endast skulle inkludera enskiktslösningar. Utredningen har hittills inte gett något tillfredsställande svar vad gäller graden av utbytbarhet mellan enskiktslösningar och kombinationslösningar.

text: Slutsats

text: 15. Mot bakgrund av de uppgifter som hittills framkommit kan Konkurrensverket i detta skede inte utesluta att den anmälda företagskoncentrationen kan vara ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens. För att Konkurrensverket ska kunna ta slutlig ställning till företagskoncentrationen krävs ytterligare utredning och en analys av de effekter som koncentrationen kan komma att ge upphov till. Konkurrensverket beslutar därför att genomföra en särskild undersökning.