motpart: Vin- & Cocktailguiden i Sverige AB

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - alkoholdrycker

text: Konkurrensverkets beslut

text: Ärendet

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 11 juni 2012 anfört att Systembolaget missbrukar sin dominerande ställning enligt

text: 2 kap 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: och

text: artikel 102 EUF-fördraget

text: . Dessutom menar ni att Systembolagets agerande strider mot principen om fri rörlighet i 34 § EUF-fördraget. I ytterligare skrivelser har ni förtydligat era synpunkter och kompletterat era yrkanden. Möte mellan er och Konkurrensverket har ägt rum vid två tillfällen. Systembolaget har den 19 juni 2012 yttrat sig över era interimistiska yrkanden. Konkurrensverket har även tagit del av korrespondens mellan er och Systembolaget.

text: I ärendet har huvudsakligen följande framkommit. Er verksamhet består bl.a. i att ta emot konsumenters beställningar ur Systembolagets beställningssortiment och modul T9 för att sedan vidarebefordra dessa till Systembolaget. Systembolagets missbruk består enligt er i att Systembolaget nu stängt möjligheten att beställa per fax, upphört med att ta emot beställningar via e-mail, nekar er att göra telefonbeställningar samt inte vill låta er använda Systembolagets e-beställningstjänst och inte heller erbjuder en alternativ beställningskanal genom vilken ni kan vidarebefordra konsumenters beställningar av varor. För närvarande kan ni använda e-beställningstjänsten men Systembolaget har aviserat att de kommer att vidta åtgärder för att förhindra detta.

text: Ni har bl.a. yrkat att Konkurrensverket ska ålägga Systembolaget att ge er fortsatt tillträde till beställningssortimentet via fax, telefon, e-mail, e-beställningstjänst eller en s.k. datalagringsenhet. Det interimistiska yrkande som ni framställde angående fax och e-mail drogs tillbaka av er den 19 juni 2012 men yrkandena har kvarstått i övrigt.

text: Tillträde till beställningssortimentets beställningskanaler utgör enligt er en nödvändig nyttighet, och eftersom Systembolaget har monopol på detaljhandel med alkoholdrycker i Sverige ser ni Systembolaget som en nödvändig affärspartner för er och liknande företag. Ni anser att Systembolaget saknar objektivt godtagbara skäl för att vägra er tillträde till den nödvändiga nyttigheten.

text: Vidare menar ni att Systembolagets agerande utgör en medveten strategi att minska beställningssortimentets betydelse vilken i förlängningen innebär att importen av alkoholhaltiga drycker från andra EU-länder försvåras. Detta går enligt er mening utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detaljhandelsmonopolets syften och strider mot de överenskommelser som ingicks i samband med Sveriges EU-inträde.

text: Om konsumenter tvingas använda Systembolagets webbplats för beställningar kommer, enligt er mening, tekniska problem att försvåra och minska tillgängligheten till beställningsprocessen och i förlängningen leda till färre beställningar ur beställningssortimentet.

text: Systembolaget tillbakavisar era påståenden och har bl.a. anfört att det skulle stå i strid med

text: alkohollagens

text: syfte och Systembolagets uppdrag att erbjuda tjänster som gör det möjligt för någon att i vinstsyfte öka försäljningen av alkoholhaltiga drycker eller i större omfattning tillhandagå andra med anskaffning av alkohol. Systembolagets e-beställningstjänst är därför öppen endast för fysiska personer. Denna policy gäller även vid telefonbeställningar och butiksförsäljning. Om Systembolaget misstänker att köp och beställningar i mer än ringa omfattning sker via någon typ av förmedlingsverksamhet så accepteras inte köpet eller beställningen. Inte heller accepterar Systembolaget att privatpersoner i mer än ringa omfattning förmedlar beställningar från andra.

text: Skäl för beslutet

text: Kraven är högt ställda när det gäller att visa att missbruk i form av leveransavstängning av en nödvändig nyttighet föreligger. Det förutsätter att en rad kriterier är uppfyllda oavsett om det finns en avtalsrelation mellan parterna eller inte. Konkurrensverket finner att förutsättningarna för att ytterligare utreda och bevisa de påstådda överträdelserna i detta ärende är begränsade. I ärendet behöver dessutom överväganden beträffande konsumentskada göras.

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas ytterligare. Detta sker med utgångspunkt i myndighetens prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket bl.a. in hur allvarligt problemet eller företeelsen är samt Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och slutligt bevisa en överträdelse.

text: Konkurrensverket finner inte skäl att ytterligare utreda de förhållanden som ni tar upp. Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär dock inte ett ställningstagande till om det anmälda förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Sedan Sveriges inträde i EU år 1995 har Konkurrensverket i uppdrag att två gånger om året rapportera till Europeiska Kommissionen om Systembolagets funktionssätt m.m. I uppdraget ingår att redogöra för åtgärder som vidtagits eller avses att vidtas av Systembolaget och som kan ha betydelse för Systembolagets funktionssätt vilket ska vara icke-diskriminerande. Konkurrensverket bevakar bl.a. Systembolagets inköps- och sortimentsmodell och eventuella förändringar i denna. I rapporterna redogör Konkurrensverket även för klagomål och synpunkter relaterade till Systembolaget.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: , eller rörande missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: eller

text: artikel 102 EUF-fördraget

text: , väcks vid Marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av stf generaldirektören Anne Vadasz Nilsson. Föredragande har varit Cecilia Maxe Aglinder.


arendetyp: 11 Missbruk dominerande ställning

motpart: MTV Networks Europe

publisher: Konkurrensverket

title: Ifrågasatt missbruk av dominerande ställning - prissättning av upphovsrättsligt skyddad musik

org: kkv

text: Klagomål från MTV Networks Europe (MTV) rörande STIM (Svenska Tonsättares Internationella Musikbyrå)

type: stycke

text: MTV har uppmärksammat Konkurrensverket på vissa av STIM:s förfaranden. MTV anser att det sätt på vilket STIM fastställer sina nya principer för prissättning inte står i överrensstämmelse med hur andra liknande upphovsrättsorganisationer prissätter motsvarande prestationer. Vidare hävdar MTV att STIM samarbetar med de övriga nordiska organisationerna på ett sätt som inte är förenligt med KL. MTV hävdar därför att STIMs handlande strider mot såväl 19 som 6 §§ KL.

text: I ärendet har Konkurrensverket inhämtat uppgifter från STIM.

text: Konkurrensverket anser att de förhållande som påtalas i skrivelsen är av den art att de bör föranleda en konkurrensrättslig prövning. Verket har därför öppnat ett särskilt ärende med dnr 142/1999 i syfte att närmare utreda huruvida den av STIM tillämpade minimitariffen står i strid med bestämmelserna i

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: . Några ytterligare åtgärder kommer inte att vidtas i detta ärende.

text: Om Konkurrensverket i vissa fall beslutar att inte meddela ett åläggande enligt

text: 23 § första stycket

text: KL, får Marknadsdomstolen (MD) enligt andra stycket samma paragraf göra det på talan av ett företag som berörs av den påtalade överträdelsen. Denna talerätt avser emellertid enbart de delar av ett anmält förfarandet som inte omfattas av den prövning som sker hos Konkurrensverket.

text: Konkurrensverkets beslut i det av verket initierade ärendet kommer att tillställas MTV.

text: Detta beslut har fattats av bitr. avdelningschefen. Föredragande har varit Monica Gustafson.

text: Gunnel Schön

text: Monica Gustafson

text: Kopia till:

text: STIM

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket.

type: avgorande


motpart: Får inte visas i e-diariet

title: Underprissättning - skogssektorn

text: Er skrivelse angående Skogsvårdsstyrelsen och Samhall

type: rubrik

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 31 mars 2000 anfört klagomål över att Skogsvårdsstyrelsen och Samhall med stöd av skattemedel subventionerar bl.a. uppdragsverksamhet som konkurrerar med privata företag.

text: Konkurrensverket har de senaste åren mottagit ett flertal anmälningar och klagomål där olika former av offentligt stöd ifrågasatts. Verket har emellertid vid prövning av sådana ärenden kunnat konstatera att

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL, oftast inte är tillämplig i dessa fall.

text: Enligt Konkurrensverkets bedömning finns i detta fall inte förutsättningar för att med utgångspunkt i KL närmare granska de förhållanden Ni uppmärksammat verket på.

text: För att hantera konkurrensproblem av det slag Ni beskriver har regeringen inrättat Rådet för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor. Rådet har till uppgift att, med beaktande av de olika grundförutsättningar som gäller för offentlig och privat sektor, söka undanröja konkurrenskonflikter mellan sektorerna. Vidare bör nämnas att Statskontoret i dagarna färdigställer en rapport om konkurrensproblem som rör statliga myndigheter som bedriver verksamhet på konkurrensmarknader. Statskontorets rapport är ett resultat av ett regeringsuppdrag.

text: Konkurrensverket kommer att översända kopior av handlingarna i akten till Rådet för dess överväganden och eventuella åtgärder. Konkurrensverket vidtar därefter ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


arendetyp: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

motpart: Stockholms kommun

title: Stockholms kommun – byggnation och hyra avseende idrottshallar i Midsommarkransen

text: Stockholms stad – byggnation och hyra avseende idrottshallar i Midsommarkransen

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet från fortsatt utredning.

text: Ärendet

text: Konkurrensverket uppmärksammade genom sin omvärldsbevakning uppgifter om att Stockholms kommun (Kommunen) ingått en avsiktsförklaring med Nystad Stockholm idrott & skolfastigheter AB (Nystad) angående byggnation och hyra av idrottshallar i Midsommarkransen.

text: Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket ett tillsynsärende mot Kommunen i syfte att närmare granska aktuella omständigheter och att utreda huruvida eventuell anskaffning genomförts i enlighet med tillämplig lag.

text: Av utredningen har framkommit följande.

text: Den 25 augusti 2021 tecknades en avsiktsförklaring mellan Kommunen, genom dess exploateringsnämnd, och Nystad (Avsiktsförklaringen). Av Avsiktsförklaringen framgår en beskrivning av parternas avsikt att genomföra ett projekt som avser bland annat uppförande av nya idrottshallar.

text: Vidare framgår av Avsiktsförklaringen att Kommunen och Nystad ska ingå ett hyresavtal enligt vilket Kommunen hyr idrottshallarna av Nystad för att användas för idrottsverksamhet samt för uthyrning i andra hand.

text: Den 18 maj 2022 tecknades ett hyresavtal avseende idrottshallarna av Kommunen, genom Idrottsnämnden, och Nystad.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket utreder ett urval av de indikationer på överträdelser som anmäls till respektive uppmärksammas av Konkurrensverket. Beslut om vilka

text: indikationer som ska prioriteras för fördjupad utredning fattas med stöd i Konkurrensverkets prioriteringspolicy.

text: Ärendet prioriterades på grunden allmänpreventivt med hänsyn till att det kunde röra sig om otillåten direktupphandling.

text: Konkurrensverkets bedömer att en fortsatt utredning av ärendet inte kommer att få en sådan allmänpreventiv effekt som det inledningsvis bedömdes att det skulle kunna få samt att de utredningsinsatser som är nödvändiga för att kunna ta ställning till om det skett en överträdelse av upphandlingslagstiftningen inte är motiverade sett till våra möjligheter att nå önskat resultat med vår utredning. Med anledning av det skriver Konkurrensverket av ärendet.

text: Konkurrensverket har genom beslutet inte tagit ställning till om Kommunen agerat i enlighet med upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunnig jurist, Anna Wallgren.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.


arendetyp: Konkurrensbegränsande samarbeten

motpart: Apotekstjänster

nyckelord:
Konkurrensbegränsande samarbeten
Vård och omsorg

title: Apotekstjänster

sammanfattning: Här kan du ta del av ärenden med dnr 177–180/2025 och dnr 372–373/2025, apotekstjänster.

text: Vad ärendena rör

text: Misstänkta konkurrensbegränsande avtal mellan konkurrenter som erbjuder apotekstjänster.

text: Varför ärendena prioriterats

text: Misstanken rör flera horisontella samarbeten som kan utgöra överträdelser av

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen

text: . De misstänkta överträdelserna rör en viktig marknad och det finns risk för skada för konkurrensen och konsumenterna.

text: Bakgrund

text: Konkurrensverket inledde under 2025 en utredning av flera misstänkta horisontella konkurrensbegränsande avtal mellan apotek. Misstankarna avser bilaterala konkurrensbegränsande samarbeten i syfte att avstå från att buda på sökord som motsvarar varandras varumärkes- och bolagsnamn vid sökordsannonsering.

text: Utredningen omfattade inledningsvis fyra traditionella apotekskedjor med fysiska butiker och välutvecklad e-handel samt tre så kallade nätapotek. Utredningen har efter sin första del begränsats till att omfatta fyra av dessa aktörer: Apotea Sverige AB, Kronans Apotek AB, Apotek Hjärtat AB och Apoteket AB.

text: Konkurrensverkets beslut

text: Beslut om avskrivning, dnr 177–178/2025 – Meds Apotek AB Beslut om avskrivning, dnr 179/2025 – Apohem AB Meds och Apotek AB Beslut om avskrivning, dnr 373/2025 – Admenta Sweden AB

text: Fortsatt utredning

text: Inom ramen för utredningen har Konkurrensverket inhämtat information från såväl de berörda apoteken som andra relevanta marknadsaktörer. Under nu pågående utredningsdel tas ett utkast till beslut fram. Ett utkast till beslut kommer dels genomgå intern kvalitetssäkring, dels efter samråd med generaldirektören skickas till part för synpunkter.

text: Apoteksmarknaden är hårt reglerad vilket begränsar möjligheter till bland annat priskonkurrens och marknadsföring. På en sådan marknad kan andra konkurrensparametrar få relativt större betydelse. Marknadsföring syftar till att öka kännedomen om ett företag och till att öka dess försäljning. Konkurrensverket ser allvarligt på när företag utbyter information om hur de avser att marknadsföra sig.

text: Relaterad information

text: Ett ärendes gång – konkurrens

text: Så prioriterar vi i konkurrenstillsynen

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – apotekstjänster; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Meds Apotek AB, 559093– 4575, har överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 101 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF-fördraget, inom ramen för ärenden med dnr 177/2025 och 178/2025.

text: Bakgrund till ärendena

text: 1. Efter att Konkurrensverket uppmärksammats på att det förekommit kontakter mellan apoteksföretag rörande annonseringsstrategier avseende sökord motsvarande varumärkesnamn, inledde Konkurrensverket en utredning om Meds Apotek AB (Meds), jämte ett antal andra apoteksföretag, överträtt förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: . Utredning i ärendena med dnr 177/2025 och 178/2025 inleddes i februari 2025.

text: 2. Konkurrensverket har utrett om Meds avtalat eller samordnat sig med andra apoteksföretag verksamma i Sverige i samband med sökordsannonsering på Google Sök, som är en del av företagens marknadsföring, på ett sätt som begränsar konkurrensen.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Misstanken

text: 3. Utredningen har avsett en misstanke om att Meds i bilaterala kontakter med andra apoteksföretag avtalat eller samordnat sig om att avstå från att vid annonsering på Google Sök buda på sökord motsvarande det andra företagets varumärkesnamn. Misstanken var att Meds genom avtal eller samordnade förfaranden med andra apoteksföretag kunde begränsa konkurrensen och skada konsumenterna.

text: Utredningsåtgärder

text: 4. Under utredningen har Konkurrensverket ålagt Meds och andra apoteksföretag att inkomma med uppgifter om de potentiella överträdelserna. Vidare har Konkurrensverket inhämtat uppgifter om marknadsstrukturen, företagets marknadsföringsstrategier och hur sökordsannonsering på Google Sök fungerar.

text: Företaget

text: 5. Meds bildades 2016 och laserade sin e-handelssida 2018. Företaget är ett s.k. nätapotek vars verksamhet består i att bedriva import och export samt handel med receptbelagda läkemedel, egenvårdsprodukter och handelsvaror samt därmed förenlig verksamhet. Meds har sitt säte i Stockholm.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 6. Konkurrensverket har tagit del av korrespondens som visar att Meds har varit i kontakt med fyra andra apoteksföretag och diskuterat sina strategier för sökordsannonsering under 2018–2022.

text: 7. Det konkurrensrättsliga regelverket förutsätter att företag ska agera självständigt på marknaden, oberoende av sina konkurrenter.

text: 8. Enligt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: är avtal och samordnade förfaranden som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt otillåtna. Konkurrensverket ser allvarligt på fall där företag kontaktar varandra och diskuterar sina strategier. Att diskutera sökordsannonsering med konkurrenter kan strida mot förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete.

text: 9. Konkurrensverket bedömer löpande i varje enskilt fall om det finns grund för misstankarna mot de företag som är föremål för en utredning och hur en

text: pågående utredning ska inriktas och vad som ska granskas vidare. Vid denna bedömning beaktar Konkurrensverket särskilt om det finns förutsättningar att effektivt utreda och ingripa mot problemet, då Konkurrensverket har ett ansvar att använda sina resurser effektivt och ändamålsenligt.

text: 10. Vid en sammantagen bedömning finner Konkurrensverket inte skäl att fortsätta att utreda om Meds agerande strider mot

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: 11. Konkurrensverkets beslut att avsluta utredningen av Meds innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet är i överensstämmelse med konkurrensreglerna.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Hanna Lekås. Föredragande har varit sakkunniga Jana Horáková.

text: Anvisning om annan möjlighet till prövning

text: Konkurrensverkets beslut kan enligt

text: 7 kap. 1 §

text: KL inte överklagas. Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


title: Kommunal caféverksamhet

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 22 april 1999 anfört klagomål över att Orusts kommun genom sociala omsorgsnämnden bedriver caféverksamhet och därvid tillämpar underprissättning. Ni påtalar även ett fall där kommunen engagerat sig i segelmakeri.

text: Konkurrensverket har i varje enskilt fall att ta ställning till om de förhållanden som påtalas i skrivelser till verket bör föranleda en närmare granskning. Av betydelse är härvid vilka möjligheter som finns att utreda och styrka en överträdelse av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: , KL.

text: Konkurrensverket har vid ett flertal tillfällen pekat på den risk för konkurrenssnedvridning som uppkommer när kommuner bedriver verksamhet på fungerande konkurrensmarknader. Verket har under de senaste åren mottagit en mängd anmälningar och klagomål från privata företag där olika former av offentlig verksamhet ifrågasatts. Verket har emellertid vid prövning av sådana ärenden kunna konstatera att problemen oftast inte har kunnat undanröjas med stöd av

text: konkurrenslagen

text: Konkurrensverket har vid kontakt med ordföranden i sociala omsorgsnämnden erfarit att stängning av caféet skall ske vid månadsskiftet maj-juni 1999. Emellertid framgår av sociala omsorgsnämndens sammanträdesprotokoll av den 18 maj 1999 att kommunen söker nya intressenter för att ta över verksamheten och att denna tills vidare skall fortgå utan uppehåll.

text: För att hantera konkurrensproblem av det slag Ni påtalar för har regeringen inrättat ett särskilt råd, Konkurrensrådet, med uppgift bl.a. att söka undanröja konkurrenskonflikter mellan privat och offentlig verksamhet. Verksamheten skall ta sikte på sådana konkurrenskonflikter som normalt inte löses inom ramen för särskild lagstiftning eller prövningsförfaranden.

text: Konkurrensverket kommer mot denna bakgrund att översända kopior av handlingarna i akten till Konkurrensrådet för dess överväganden och eventuella åtgärder. Konkurrensverket vidtar därefter ingen ytterligare åtgärd i detta fall.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Göranson. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Lennart Göranson

text: Bertel Kinch

text: Kopia till:

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket


arendetyp: 3.2.1 Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete

text: Misstänkt konkurrensbegränsande samarbete – apotekstjänster; beslut om avskrivning

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att fortsätta utreda om Admenta Sweden AB, 556785–4913, har överträtt förbudet i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, och

text: artikel 101 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF-fördraget, inom ramen för ärende med dnr 373/2025.

text: Ärendet avslutas.

text: Bakgrund till ärendet

text: 1. Efter att Konkurrensverket uppmärksammats på att det förekommit kontakter mellan apoteksföretag rörande annonseringsstrategier avseende sökord motsvarande varumärkesnamn, inledde Konkurrensverket en utredning om Admenta Sweden AB (Admenta eller Doz), jämte ett antal andra apoteksföretag, överträtt förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: . Utredning i ärende med dnr 373/2025 inleddes i april 2025 efter att Konkurrensverket i utredningar med dnr 177–180/2025 tagit del av handlingar där Doz eller dess föregångare Lloyds Apotek, förekom i korrespondens med andra apoteksföretag.

text: 2. Konkurrensverket har utrett om Doz avtalat eller samordnat sig med andra apoteksföretag verksamma i Sverige i samband med sökordsannonsering på Google Sök, som är en del av företagens marknadsföring, på ett sätt som begränsar konkurrensen.

text: Konkurrensverkets utredning

text: Misstanken

text: 3. Utredningen har avsett en misstanke om att Doz i bilaterala kontakter med andra apoteksföretag avtalat eller samordnat sig om att avstå från att vid annonsering på Google Sök buda på sökord motsvarande det andra företagets varumärkesnamn. Misstanken var att Doz genom avtal eller samordnade förfaranden med andra apoteksföretag kunde begränsa konkurrensen och skada konsumenterna.

text: Utredningsåtgärder

text: 4. Under utredningen har Konkurrensverket ålagt Doz att inkomma med uppgifter och hållit ett förhör i syfte att inhämta uppgifter om de potentiella överträdelserna. Vidare har Konkurrensverket inhämtat uppgifter om marknadsstrukturen, företagets marknadsföringsstrategier och hur sökordsannonsering på Google Sök fungerar.

text: Företaget

text: 5. Admenta bildades 2009 och sedan 2021 ingår i den nederländska koncernen Corporation of European Pharmaceutical Distributors N.V (CEPD). Sedan 2022 bedriver Admenta apoteksverksamhet under varumärket ”Doz Apotek” med fokus på detaljhandel av läkemedel och vårdprodukter i fysiska butiker och via e-handel. Admenta har sitt säte i Stockholm.

text: Skälen för Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 6. Konkurrensverket har tagit del av korrespondens som visar att Doz har varit i kontakt med åtminstone fyra andra apoteksföretag och diskuterat sina strategier för sökordsannonsering under 2021–2024.

text: 7. Det konkurrensrättsliga regelverket förutsätter att företag ska agera självständigt på marknaden, oberoende av sina konkurrenter.

text: 8. Enligt förbudet i

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: är avtal och samordnade förfaranden som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden på ett märkbart sätt otillåtna. Konkurrensverket ser allvarligt på fall där företag kontaktar varandra och diskuterar sina strategier. Att diskutera sökordsannonsering med konkurrenter kan strida mot förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete.

text: 9. Konkurrensverket bedömer löpande i varje enskilt fall om det finns grund för misstankarna mot de företag som är föremål för en utredning och hur en pågående utredning ska inriktas och vad som ska granskas vidare. Vid denna bedömning beaktar Konkurrensverket särskilt om det finns förutsättningar att effektivt utreda och ingripa mot problemet, då Konkurrensverket har ett ansvar att använda sina resurser effektivt och ändamålsenligt.

text: 10. Vid en sammantagen bedömning finner Konkurrensverket inte skäl att fortsätta att utreda om Doz agerande strider mot

text: 2 kap. 1 §

text: KL och

text: artikel 101 EUF-fördraget

text: 11. Konkurrensverkets beslut att avsluta utredningen innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet är i överensstämmelse med konkurrensreglerna.

text: Detta beslut har fattats av enhetschefen Hanna Lekås. Föredragande har varit sakkunniga Malin Berg von Linde.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Konkurrensverkets beslut kan enligt

text: 7 kap. 1 §

text: KL inte överklagas. Enligt

text: 3 kap. 2 §

text: KL kan däremot ett företag som berörs av förfarandet på egen hand väcka talan vid domstol för att få saken prövad (särskild talan). Talan väcks genom ansökan om stämning vid Patent- och marknadsdomstolen. Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


arendetyp: 10 Konkurrensbegränsande samarbete

motpart: Konkurrensverket

title: Ifrågasatt konkurrensbegränsande samarbete - mobil nätinfrastruktur mellan Telenor och Tele2

text: Tele2 Sverige AB:s och Telenor Sverige AB:s samarbete om nätinfrastruktur för mobila tele- och datatjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Bakgrund

text: Den 14 april 2009 offentliggjorde Telenor Sverige AB (Telenor) och Tele2 Sverige AB (Tele 2) ett samarbete som bl.a. innebär bildandet av ett gemensamt bolag för nätutbyggnad och samordning av frekvenser för mobil kommunikation.

text: Samarbetet gäller utbyggnad av nästa generations mobilnät, 4G, och modernisering av ett för Telenor och Tele2 (gemensamt även kallade Parterna) gemensamt GSM-nät, 2G, för mobil tele- och datakommunikation. Det gemensamma bolaget, Net4Mobility (N4M), ägs till lika stora delar av Parterna.

text: Konkurrensverket har granskat huruvida samarbetet mellan Parterna strider mot förbudet mot konkurrensbegränsande avtal i

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, respektive

text: artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

text: , EUF.

text: Ärendets handläggning

text: I utredningen har samarbetsavtalen analyserats och kompletterande information har inhämtats från Telenor och Tele2. Möten har genomförts med operatörer och flera skrivelser med synpunkter på samarbetet har inkommit. En konkurrerande operatör till Parterna, HI3G, har tillställt verket två rapporter som gäller analyser av effekter för konkurrensen för det fall Parterna kommer att förfoga över ett alltför stort frekvensutrymme. Verket har i ärendet även fört diskussioner med Postoch telestyrelsen.

text: Skäl för beslutet

text: Marknadsförhållanden och relevanta marknader

text: Mobilmarknaden i Sverige består av ett fåtal aktörer. De fyra största operatörerna svarar för cirka 95 procent av marknaden för mobila samtalstjänster och mobil datakommunikation. Dessa operatörer innehar egna mobilnät.

text: De fyra stora operatörerna är TeliaSonera, Tele2, Telenor och HI3G. Utöver aktuellt samarbete föreligger följande samarbeten mellan operatörerna; TeliaSonera och Tele2 genom det gemensamägda bolaget SUNAB och HI3G och Telenor genom det gemensamägda bolaget 3GIS . Dessa två nätsamarbeten avser 3Gtjänster.

text: Operatörers möjligheter att efterfråga olika slag av nätkapacitet uppströms har en avgörande inverkan på vilka slag av mobila tele- och datakommunikationstjänster som kan tillhandahållas på slutkundsmarknaden, dvs. nedströms. Ärendet berör dessa två produktmarknader. När det gäller slutkundsmarknaden är det för bedömningen i ärendet inte nödvändigt med någon uppdelning av tjänster som produceras med 2G-, 3G- eller 4G-teknik. Detta ligger också i linje med vad Europeiska kommissionen har givit uttryck för i flera beslut. Den relevanta geografiska marknaden är Sverige.

text: Konkurrensverket bedömer att samhandelskriteriet är uppfyllt, varför även artikel 101 i EUF är tillämplig.

text: Utgångspunkter som påverkar analysen

text: Det kan inledningsvis noteras att kommissionen i princip ser positivt på gemensamt utnyttjande av nätinfrastruktur eftersom det finns möjlighet till samhällsekonomiska vinster, snabbare utbyggnad av näten och därmed ett ökat tjänsteutbud för konsumenterna. Konkurrensverket har samma principiella inställning när det gäller samarbeten om nätinfrastruktur under förutsättning att de är kon-

text: struerade på ett sätt som innebär att operatörerna fortsätter att vara aggressiva konkurrenter på slutkundsmarknaden.

text: En annan utgångspunkt för Konkurrensverkets bedömning är att grossist- och konsumentmarknader för mobila tele- och datatjänster kännetecknas av snabb teknisk utveckling, innovationer och dynamik. Konkurrensverkets analys av marknadsutvecklingen visar att konkurrenstrycket har ökat väsentligt under den senaste tioårsperioden. Marknaden för nya 4G-tjänster är till stor del obeprövad varför bedömningar av den framtida marknadsutvecklingen för mobila tele- och datatjänster är mycket osäkra. Därutöver kan samarbetet – under förutsättning att effektiv konkurrens inte hindras – förväntas bidra till en snabbare utbyggnad, tidigare lansering av 4G-tjänster samt skapa förutsättningar för stor geografisk täckning och därmed leda till vinster för konsumenterna, dvs. företags- och privatkunder.

text: En betydelsefull omständighet vid analysen av effekterna på konkurrensen av ett samarbete om gemensam produktion, är hur stor andel som kostnaderna för den gemensamma verksamheten utgör i förhållande till de samverkande operatörernas totala kostnader. Risken för att ett samarbete mellan två konkurrerande operatörer ska leda till ett koordinerat beteende nedströms är större ju större andel av respektive operatörs kostnader som uppstår i det produktionsled i vilket operatörerna ifråga samverkar, dvs. i detta fall i N4M. Om andelen av den gemensamma verksamheten är liten blir samarbetets påverkan på respektive samverkansparts verksamhet mindre.

text: Samarbetets påverkan på konkurrensen

text: Parternas samarbete omfattar ägande, utbyggnad, utveckling, drift och underhåll av nätinfrastruktur. Samarbetet omfattar däremot inte tillhandahållande av tjänster till konsumenter eller villkor för sådana tjänster. Med hänsyn härtill påverkas inte direkt Parternas marknadsställning på slutkundsmarknaden som en följd av samarbetet. Inte heller har framkommit något i avtalen som hindrar Parterna från att även fortsättningsvis konkurrera på slutkundsmarknaden.

text: Parterna har, på begäran av Konkurrensverket, redovisat hur stor andel av respektive operatörs totala kostnader för tillhandahållandet av tele- och datakommunikationstjänster (som produceras med 2G- respektive 4G-teknik) som uppstår i det produktionsled där Telenor och Tele2 samverkar genom N4M. Av redogörelsen kan konstateras att N4M-samarbetet svarar för en förhållandevis liten andel av respektive operatörs totala kostnader. Den låga andelen talar enligt Konkurrensverkets bedömning för att argumenten inte är starka för att nätsamarbetet, isolerat, skulle öka förutsättningarna för en samordning av priser eller kvantiteter nedströms.

text: Vidare kan den snabba tekniska utvecklingen och dynamiken på området för elektronisk kommunikation också försvåra möjligheterna att ingå och upprätthålla konkurrensbegränsande samarbeten. Dessutom kan konstateras att den för närvarande största operatören, TeliaSonera, inte ingår i samarbetet. Likaså står HI3G utanför samarbetet. Parternas incitament att begränsa konkurrensen sinsemellan, motverkas av att TeliaSonera och HI3G då lättare skulle kunna öka sina marknadsandelar.

text: När det gäller den berörda marknaden uppströms, nätkapacitetsmarknaden, kan konstateras att samarbetet innebär att Parterna, som tidigare var och en har varit vertikalt integrerade med egen nätinfrastruktur, kommer att inneha och driva gemensam nätinfrastruktur i vart fall vad avser kapacitet för 2G- och 4G-tjänster. Således har samarbetet en direkt inverkan på Parternas marknadsställning när det gäller marknaden för tillhandahållande av nätkapacitet.

text: Vad avser nätkapacitet för 4G bedömer Konkurrensverket att någon kapacitetsbrist sannolikt inte kommer att uppstå inom överskådlig tid. Såvitt avser kapacitet för 2G har verkets analys inte visat på någon överhängande risk för kapacitetsminskning i 2G-nät som kan förväntas ha effekt på konkurrensen. Skälen härför är bl.a. att efterfrågan av 2G-tjänster på slutkundsmarknaden kan förväntas bestå i vart fall under de närmaste åren samtidigt som Parterna uppgett att de avser att fortsätta att investera i 2G-näten. Mot bakgrund av vad Parterna har uppgett och vad som i övrigt har framkommit i utredningen bedömer Konkurrensverket att samarbetet inte kommer att medföra några väsentliga negativa effekter på konkurrensen på nätkapacitetsmarknaden.

text: Konkurrerande operatörer har framfört farhågor avseende förhållandet att den mängd frekvensutrymme som N4M kan komma att förfoga över skulle kunna innebära att Tele2 och Telenor får fördelar gentemot konkurrenterna och att detta försteg riskerar att bli ointagligt med hänsyn till kommande tilldelningar av radiosändningstillstånd. Försteget skulle bestå i att kunna erbjuda tjänster med högre hastigheter än konkurrenterna i såväl glesbygd som storstadsområden samt erhålla ökad kapacitet i näten. Det kan dock konstateras att det frekvensutrymme som Parterna genom samarbetet förfogar över, inte för närvarande innebär ett sådant försteg. Bedömningen av den påstådda konkurrensfördelen är således beroende av utfallen i de framtida frekvenstilldelningarna och omfattas därför inte av den granskning som verket nu genomfört.

text: Konkurrensverket noterar dessutom att den påstådda konkurrensfördelen avser tjänster som kan förväntas att tillhandahållas med 4G-teknik och att farhågorna om ett ointagligt försteg främst gäller när den förväntade utvecklingen av 4G-

text: tekniken har realiserats. Det är dock osäkert när, i vilken omfattning, och i vilka marknadssegment som denna utveckling kommer att äga rum.

text: Mot bakgrund av ovanstående finner verket inte anledning att vidare utreda huruvida N4M-samarbetet kan strida mot förbudet mot konkurrensbegränsande avtal i

text: 2 kap. 1 §

text: KL, respektive artikel 101 EUF. Konkurrensverket avser att även framdeles noggrant följa utfallet av de kommande processerna för tilldelning av frekvensutrymme och vilka effekter utfallet av dessa kan komma att få på konkurrensen.

text: Beslut att inte gå vidare i ärendet kan inte överklagas.

text: Särskild talan

text: De företag som berörs av detta beslut kan vända sig till domstol för att få saken prövad.

text: En talan rörande konkurrensbegränsande samarbete mellan företag enligt

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerade ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Erik Westerström.

text: Kopia till:

text: Tele2 Sverige AB Telenor Sverige AB


motpart: Klarna AB

title: Misstänkt missbruk av dominerande ställning, mobila betalningar

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – fakturering och betalningsförmedling vid användande av mobila innehållstjänster

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare.

text: Ärendet

text: Klarna AB (Klarna) har i klagomål som kom in till Konkurrensverket den 12 juni 2012 framfört att Telia Sonera Sverige AB:s (Telia Sonera) avstängning av sina egna mobilkunders möjlighet att med sin mobiltelefon betala parkeringsbiljetter på parkeringar som ägs av Västerås Stad utgör ett missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL och eventuellt artikel 102 fördraget om den Europeiska unionens funktionssätt. Klarna har hemställt att Konkurrensverket enligt

text: 3 kap. 1 §

text: KL vid vite ålägger Telia Sonera att upphöra med missbruket genom att aktivera sina slutkunders möjlighet att använda kortnumret 72255 för att med mobilen betala parkeringsavgifter till Västerås Stad via faktura från Klarna. Klarna har också hemställt att Konkurrensverket beslutar om ett interimistiskt åläggande med samma innebörd till dess frågan slutligt avgjorts (interimistiskt beslut).

text: Konkurrensverket har i ärendet begärt ett yttrande från Telia Sonera. Telia Sonera har i yttrande av den 20 juni bestridit Klarnas hemställan.

text: Konkurrensverket avslog Klarnas interimistiska hemställan den 27 juni 2012.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer i varje enskilt fall om den fråga som anmäls ska granskas närmare. Detta sker med utgångspunkt i Konkurrensverkets prioriteringspolicy. Vid prioriteringen väger Konkurrensverket in hur allvarligt det påstådda problemet eller företeelsen är, hur viktigt det är att få ett vägledande avgörande samt om någon annan myndighet eller aktör är bättre lämpad att agera i frågan. I bedömningen vägs även in Konkurrensverkets förutsättningar att utreda och bevisa en överträdelse. -20 -072 1 02 , 08-24 55 43 .3 v1 , 4 00 KKV1

text: Konkurrensverket har sedan tidigare initierat ett ärende rörande de fyra största mobiloperatörernas samarbete inom 4T Sverige AB, dnr 367/2012. Inom ramen för det ärendet utreder Konkurrensverket bl.a. huruvida de avtal för vidareförmedling och fakturering av mobila innehållstjänster som mobiloperatörerna generellt använder sig av gentemot s.k. aggregatörer och andra aktörer kan anses förenliga med KL:s bestämmelser. Det föreligger således beröringspunkter mellan Klarnas klagomål och Konkurrensverkets tidigare initierade ärende. Konkurrensverket bedömer att utfallet av utredningen kring samarbetet inom 4T även kommer att omfatta sådana situationer som beskrivs i Klarnas klagomål mot Telia Sonera.

text: Mot bakgrund av ovanstående finner Konkurrensverket inte skäl att vidare utreda de förhållanden som ni tar upp. Konkurrensverkets beslut att inte utreda saken vidare innebär inte ett ställningstagande till om förfarandet strider mot konkurrensreglerna.

text: Detta beslut kan inte överklagas.

text: Hur ni kan gå vidare

text: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)

text: eller rörande missbruk av dominerande ställning enligt

text: 2 kap. 7 § konkurrenslagen

text: väcks vid Marknadsdomstolen.

text: Detta beslut har fattats av avdelningschefen Gunnel Schön. Föredragande har varit föredragande ekonomen Johan Selin.


arendetyp: Företagsförvärv

motpart: Alumeco Sverige AB , Metallservice i Göteborg AB

nyckelord: Företagsförvärv Industri

sammanfattning: Prövning av förvärv, dnr 374/2019 – Alumeco Sverige AB och Metallservice i Göteborg AB

text: Konkurrensverkets beslut

text: 2019-08-29 (Dnr 374/2019)

text: Konkurrensverket lämnar Alumeco Sverige AB:s förvärv av NewCo, med tillgångar utgörande merparten av verksamheten i Metallservice i Göteborg AB, utan åtgärd.

text: Ta del av Konkurrensverkets avskrivningsbeslut

text: Anmälande företag

text: Alumeco Sverige AB, 556589-9590, Marieholmsgatan 56, 415 02 Göteborg

text: Ombud: advokaterna AA och BB

text: Andra parter och medverkande i koncentrationen

text: Metallservice i Göteborg AB, 5566058-8037, Järnmalmsgatan 3, 417 07 Göteborg

text: Saken

text: Anmälan enligt

text: 4 kap. 6 § konkurrenslagen (2008:579)

text: om företagskoncentration; handel med metaller

text: Beslut

text: Den anmälda företagskoncentrationen

text: 1. Alumeco Sverige AB (”Alumeco”) har enligt

text: 4 kap. 6 § konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL, anmält förvärv av ensam kontroll över NewCo, ett av Metallservice i Göteborg AB (”Metallservice”) nybildat bolag (tillsammans Parterna). Säljare är Metallservice. Innan koncentrationens genomförande kommer merparten av den verksamhet som bedrivs inom Metallservice att föras över till NewCo.

text: 2. Den 4 juli 2019 beslutade Konkurrensverket att genomföra en särskild undersökning enligt

text: 4 kap. 11 §

text: KL av koncentrationen. Vid kontakter med olika marknadsaktörer framkom bland annat uppgifter om att Alumeco skulle vara den dominerande aktören i Sverige avseende grossistförsäljning av aluminiumprodukter och att de samgående företagens gemensamma marknadsandel inom sådan försäljning skulle vara betydligt högre än vad som angivits i anmälan. Marknadsaktörer uttryckte även farhågor om att den anmälda koncentrationen riskerade att få negativa effekter på konkurrensen. Vidare framkom det att Alumeco även säljer aluminiumprodukter till sina konkurrenter i grossistledet, vilket innebar att det fanns såväl vertikala som horisontella aspekter som behövde utredas närmare.

text: 3. På fråga från Konkurrensverket inkom det anmälande företaget den 27 juni 2019 med ett förtydligande att de volymer som angetts i anmälan avsåg den uppskattade sammanlagda försäljningsvolymen i Sverige för samtliga aktörer och inte bara för grossistledet.

text: 4. Mot bakgrund av dessa omständigheter kunde Konkurrensverket i ett första skede inte utesluta att koncentrationen skulle kunna påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det.

text: 5. Om Konkurrensverket har beslutat att genomföra en särskild undersökning, ska verket enligt

text: 4 kap. 13 §

text: KL inom tre månader från det att beslutet meddelades besluta om förbud eller åläggande eller att lämna företagskoncentrationen utan åtgärd.

text: Berörda företag

text: 6. Koncernen Alumeco A/S är ett internationellt handelsföretag med ett nätverk av dotterbolag i Europa, Nordamerika och Kina. Huvudkontoret ligger i Odense, Danmark. Alumeco Sverige AB är ett dotterbolag till koncernen som bedriver sin verksamhet i Sverige. Alumeco är en metallgrossist som tillhandahåller aluminium, koppar, mässing och brons till den metallförbrukande industrin. Alumeco bedriver handel med standardprodukter, såsom tjockplåt, stänger, rör och band. Vidare har

text: Alumeco ett servicecenter som erbjuder metallösningar, såsom specialanpassningar, profilering och design.

text: 7. Metallservice är en grossist som bedriver handel med metaller, i huvudsak aluminium, aluzink, stål och mässing, samt vid behov andra metaller, såsom koppar, till den tillverkande industrin. Metallservice tillhandahåller stänger, profiler och plåt i, framför allt, standarddimensioner. Företaget kan dock även utföra enklare servicetjänster för sina kunder, såsom att bocka, kapa, klippa och anpassa material efter kundens behov. Metallservice tillhandahåller dessutom våttrumling samt klippt och anpassad plåt för exempelvis skylttillverkning och kassetter. Företagets verksamhet bedrivs uteslutande i Sverige.

text: Bakgrund

text: Konkurrensverkets utredning

text: 8. Under den inledande fasen av utredningen kontaktade Konkurrensverket bland annat konkurrenter och kunder till Parterna. Inom ramen för den särskilda undersökningen har Konkurrensverket inhämtat ytterligare uppgifter, bland annat försäljningsvolymer, från Parterna och andra aluminiumgrossister i Sverige. Förnyade kontakter har också tagits med kunder och konkurrenter.

text: Marknadsförhållanden

text: 9. Marknaden för tillverkning och försäljning av aluminium är segmenterad, med producenter, grossister och slutkunder i olika led av distributionskedjan. Från råvaran bauxit framställer smältverk primäraluminium, vilket därefter levereras till press- och valsverk för ytterligare bearbetning. Press- och valsverken tillverkar aluminiumprodukter i halvfabrikat, såsom plåt, profiler och stänger, antingen i standardformat eller i specialanpassat format utifrån kundens behov. Standardprodukter säljs typiskt sett vidare till grossister, medan stora industriföretag, med egen lagerhållningskapacitet, typiskt sett köper specialprodukter. Grossisterna lagerhåller och levererar i sin tur standardprodukter till framför allt små och medelstora företag.

text: 10. Det finns betydande skillnader mellan grossisternas distribution av aluminium och producenternas direktförsäljning av aluminium. Vid direktförsäljning ställer producenterna ofta krav på minimikvantitet samtidigt som de framför allt säljer till större företag med egen lagerhållningskapacitet som efterfrågar specialanpassade produkter i större kvantiteter, såsom IKEA, Volvo, Scania och Thule. Grossister, å sin sida, säljer främst standardprodukter i mindre kvantiteter till små och medelstora

text: företag med begränsad lagerhållningskapacitet. Grossisterna kan dessutom erbjuda sina kunder betydligt kortare leveranstider än producenterna.

text: 11. I grossistledet finns servicecenter och lagercenter. Servicecenter erbjuder ett bredare sortiment av varor och tjänster än lagercenter. Vidare har servicecenter större möjligheter att behandla metaller, bemöta specifika kundförfrågningar och bearbeta standardprodukter. Ett lagercenter är en metallgrossist som endast erbjuder grundläggande bearbetning utöver själva leveransen och lagerhållningen av produkterna.

text: 12. Såväl producenter som grossister och kunder följer de råvarupriser som sätts på främst London Metal Exchange och sekundärt Shanghai Metal Exchange. Metallproducenterna använder sig av börspriserna som bas för prissättning, medan grossister och kunder använder börspriserna för att säkerställa att försäljnings- och/eller inköpspriserna är marknadsmässiga. Det föreligger därför en hög nivå av pristransparens på marknaden.

text: Bedömning

text: Ingripande mot företagskoncentrationer

text: 13. Enligt

text: 4 kap. 1 §

text: KL ska en företagskoncentration förbjudas om koncentrationen är ägnad att påtagligt hämma förekomsten eller utvecklingen av effektiv konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Vid bedömningen ska särskilt beaktas om koncentrationen medför att en dominerande ställning skapas eller förstärks.

text: Relevant marknad

text: Inledning 14. Avgränsning av relevant marknad är ett verktyg som används för att finna och fastställa gränserna för konkurrensen mellan företag. Det huvudsakliga syftet med att avgränsa den relevanta marknaden är att på ett systematiskt sätt fastställa vilka konkurrensbegränsningar de berörda företagen utsätts för.1

text: 15. Den relevanta produktmarknaden omfattar i första hand de produkter eller tjänster som köparna anser vara utbytbara, dvs. sådana produkter eller tjänster som på grund av pris, funktion och egenskaper i övrigt kan tillfredsställa samma behov hos köparen. Den relevanta geografiska marknaden omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna eller tjänsterna, inom vilket

text: konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och som kan skiljas från angränsande geografiska områden på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

text: Produktmarknad 16. Majoriteten av Parternas aluminiumförsäljning sker inom ramen för respektive företags grossistverksamhet. Inom ramen för den verksamheten distribuerar Alumeco och Metallservice aluminiumprodukter till den metallförbrukande industrin. Alumeco säljer aluminiumprodukter i både standard- och specialanpassat format, medan Metallservice endast säljer aluminiumprodukter i standardformat. Således finns det ett horisontellt samband mellan Parterna i grossistledet vad gäller distribution av standardiserade aluminiumprodukter.

text: 17. Parterna är även aktiva i ett föregående led genom så kallad verksrepresentation, innebärande att Parterna erbjuder direktförsäljning till sina kunder i samarbete med producenter. Det föreligger emellertid betydande skillnader mellan distribution av aluminium i grossistledet och direktförsäljning av aluminium i föregående led. I enlighet med vad som anförts ovan, ställer producenterna ofta krav på minimikvantitet och levererar framför allt specialanpassade produkter till större industriföretag, medan grossister framför allt levererar standardprodukter till små och medelstora företag med begränsad lagerhållningskapacitet. Producenter och grossister tillämpar dessutom olika pris- och leveransvillkor. Således bör tillverkning och direktförsäljning av aluminium utgöra en separat produktmarknad i förhållande till distribution av aluminium.

text: 18. Vad gäller grossistledet har kommissionen i beslut rörande distribution av stålprodukter och produkter av icke-järnhaltiga metaller anfört att det är möjligt att olika distributionskanaler, såsom lagercenter och servicecenter, kan utgöra separata marknader. Kommissionen har dock inte tagit slutlig ställning i frågan. Enligt anmälan bör Alumeco betraktas som ett servicecenter, medan Metallservice bör betraktas som ett lagercenter. Detta skulle i så fall resultera i att Parterna i praktiken inte är faktiska konkurrenter.

text: 19. Det är emellertid inte nödvändigt för Konkurrensverket att fastställa om det finns separata distributionsmarknader för aluminium för att göra

text: bedömningen av om koncentrationen påtagligt hämmar den effektiva konkurrensen i Sverige.

text: Geografisk marknad 20. Kommissionen har i tidigare beslut främst haft anledning att avgränsa den geografiska marknaden för tillverkning av aluminiumprodukter. De beslut som berört distribution av metallprodukter har framför allt avsett distribution av stålprodukter där kommissionen gjort bedömningen att den geografiska marknaden kan avgränsas till hela EES-området eller till ett område som omfattar en eller flera medlemsstater. Frågan om ett sådant område ska omfatta endast en medlemsstat eller ett flertal beror på ett antal faktorer, inklusive medlemsstatens yta, vilken typ av produkt som säljs och värdet av produkten samt konkurrenternas läge. Vidare är transportkostnader en viktig begränsning av en distributörs möjlighet att konkurrera över längre avstånd.

text: 21. Vid Konkurrensverkets kontakter med grossister och producenter på marknaden i Sverige har flera aktörer framfört att de upplever att utländska grossister utövar ett konkurrenstryck på svenska grossister, eftersom svenska slutkunder har möjlighet att göra sina inköp direkt från dessa aktörer. Detta har även bekräftats av kunder till Alumeco och Metallservice.

text: 22. Alumeco bedriver handel med metaller inom ett större antal medlemsstater i EU och även globalt genom dotterbolag. Enligt anmälan ser Alumeco inga praktiska hinder mot att leverera produkter över landsgränserna, samtidigt som Alumeco även köper in metaller från den globala marknaden. Utredningen har visat att även andra grossister i Sverige köper in aluminium från den globala marknaden, exempelvis från Asien.

text: 23. Sammantaget finns det indikationer på att grossister i utlandet utövar ett faktiskt konkurrenstryck på grossister på marknaden för försäljning av aluminiumprodukter i Sverige. Konkurrensverket kan därför inte utesluta att marknaden är vidare än nationell. Vid analysen av koncentrationens effekter och beräkningen av Parternas marknadsandelar har Konkurrensverket emellertid utgått från den snävast möjliga marknaden i det här fallet, nämligen den svenska marknaden.

text: Koncentrationens effekter

text: 24. Konkurrensverket har således att bedöma om företagskoncentrationen påtagligt skulle hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv

text: konkurrens inom landet i dess helhet eller en avsevärd del av det. Faktorer som har betydelse för denna bedömning är Parternas marknadsandelar och andra faktorer som kan hämma eller främja konkurrensen såsom förekomsten av faktisk och potentiell konkurrens samt köparmakt.

text: 25. Som framgått finns det ett horisontellt samband mellan Alumeco och Metallservice i två separata led av distributionskedjan för aluminium, dels grossistförsäljning av standardiserade aluminiumprodukter, dels direktförsäljning genom s.k. verksrepresentation. Grossistförsäljningen utgör emellertid den helt övervägande delen av Parternas försäljning. Vid bedömningen av koncentrationens effekter har Konkurrensverket därför valt att fokusera på grossistledet.

text: 26. I Parternas anmälan uppskattades deras samlade marknadsandelar uppgå till cirka 10 procent på marknaden för försäljning av aluminium i Sverige. Detta byggde på antagandet att samtliga aktörer i distributionskedjan för aluminium konkurrerar med varandra om slutkundernas metallbehov.

text: 27. Konkurrensverkets utredning talar emellertid för att tillverkning och direktförsäljning av aluminium utgör en separat produktmarknad i förhållande till distribution av aluminium. Efter en sammanställning av svenska och utländska grossisters försäljningsvolymer i Sverige under föregående år framgår det att Parterna hade en uppskattad marknadsandel på cirka 21 procent på marknaden för grossistförsäljning av aluminium. Det finns inga uppgifter som talar för att Parternas marknadsandelar skulle vara högre på en marknad som är vidare än Sverige, exempelvis Norden eller hela EES-området.

text: 28. Parternas uppskattade marknadsandel på marknaden för grossistförsäljning av aluminium i Sverige ger inte skäl att anta att den aktuella koncentrationen skulle påtagligt hämma en effektiv konkurrens.

text: 29. I och för sig har flera marknadsaktörer framhållit att Alumeco är unikt i Sverige i det avseendet att företaget har ett väldigt brett och djupt sortiment av aluminium som kan tillhandahålla vissa nischade aluminiumprodukter. Å andra sidan har en producent av aluminium anfört att Alumecos konkurrenter saknar kapacitetsbegränsningar och att grossister därför relativt snabbt och enkelt kan bredda sitt produktutbud, genom att exempelvis importera aluminiumprodukter från Tyskland. Utredningen ger vidare stöd för att svenska kunder har goda möjligheter att köpa aluminiumprodukter direkt från producenter och grossister i Tyskland.

text: Slutsats

text: 30. Konkurrensverket bedömer att koncentrationen inte kommer att hämma förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens inom landet i dess

text: helhet eller en avsevärd del av det. Koncentrationen ska därför lämnas utan åtgärd.

text: Detta beslut har fattats av ställföreträdande generaldirektören. Föredragande har varit David Kristing.


motpart: Skolfastigheter i Stockholm AB

nyckelord: 3.3.1.2 Bedriva frivillig (egeninitierad/fakultativ) tillsyn gällande regler för offentlig upphandl

title: Skolfastigheter i Stockholm AB (SISAB) – byggnation och hyresavtal avseende ny gymnasieskola i Slakthusområdet

text: SISAB – Byggnation och hyresavtal avseende ny gymnasieskola i Slakthusområdet

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Ärendet initierades efter att vår omvärldsbevakning noterat att Atrium Ljungberg AB (ALAB) hade tecknat hyresavtal omfattande 15 år med Skolfastigheter i Stockholm AB (SISAB) avseende en gymnasieskola i Slakthusområdet.

text: Ärendet beslutades den 28 april 2022 att prioriteras på grunden allmänpreventivt med hänsyn till att det kunde röra sig om otillåten direktupphandling och att det kunde vara vägledande rörande gränsdragningen mellan hyra och byggentreprenad. Konkurrensverket påbörjade en utredning för att närmare granska vad som har skett.

text: Av utredningen har framkommit följande.

text: Markanvisning avseende Gymnasieskolan i Slakthusområdet ingick som en option i ett aktieöverlåtelseavtal (Aktieöverlåtelseavtalet) som tecknades mellan Stockholms kommun (Staden) och Atrium Ljungberg AB (ALAB) den 19 december 2018.

text: SISAB ingick ett intentionsavtal (Intentionsavtalet) med ALAB den 7 maj 2020 gällande uppförande och upplåtelse av lokal för gymnasieskola inom nuvarande fastighet Johanneshov 1:1 i Slakthusområdet. SISAB skulle enligt Intentionsavtalet vara förstahandshyresgäst och därefter hyra ut byggnaden till Stadens utbildningsnämnd för skolverksamhet.

text: Staden ingick genom dess exploateringsnämnd ett markanvisningsavtal (Markanvisningsavtalet) den 8 juni 2020. Av Markanvisningsavtalet framgår att avsikten med avtalet var att ALAB och Staden tillsammans skulle verka för en ny

text: gymnasieskola med plats för ca 800 elever med tillhörande skolgård. Gällande huvudprinciper enligt Markanvisningsavtalet var bland annat att ALAB skulle uppföra en byggnad för en kommunal gymnasieskola för senare uthyrning till SISAB. Markanvisningsavtalet var villkorat av att fullföljande av Intentionsavtalet och tecknande av bindande hyresavtal mellan ALAB och SISAB senast i samband med överenskommelse om exploatering.

text: Den 31 mars 2022 undertecknade SISAB ett hyresavtal (Hyresavtalet) med ALAB. Kommunfullmäktige i Staden godkände därefter Hyresavtalet den 13 juni 2022.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om ert ingående av hyresavtal avseende en gymnasieskola i Slakthusområdet.

text: Vi utreder ett urval av de tips och misstänkta fel som anmäls till oss eller som vi upptäcker genom vår omvärldsbevakning. Vilka fall som ska utredas avgörs utifrån en prioriteringspolicy där olika omständigheter viktas mot varandra. Det som kommit fram under utredningen gör att vi inte längre prioriterar att utreda ärendet.

text: Konkurrensverkets bedömer att en fortsatt utredning av ärendet inte kommer att få en sådan allmänpreventiv effekt som det inledningsvis bedömdes att det skulle kunna få samt att de utredningsinsatser som är nödvändiga för att kunna ta ställning till om det skett en överträdelse av upphandlingslagstiftningen inte är motiverade sett till våra möjligheter att nå önskat resultat med vår utredning. Därför skriver vi av ärendet.

text: Beslutet innebär inte att vi har tagit ställning till om ert agerande är tillåtet enligt upphandlingslagstiftningen.

text: Detta beslut har fattats av Therése Westermark. Föredragande har varit sakkunnig jurist, Anna Wallgren.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


motpart: Universitetskanslerämbetet

title: Högskolan Väst – inköp av tjänster i samband med uppdragsutbildningen Fastighetsmäklare

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket skriver av ärendet.

text: Ärendet

text: Den 23 april 2021 överlämnade Universitetskanslersämbetet en kopia på myndighetens beslut den 20 april 2021 av vilket framgick att enskild ifrågasatt om Högskolan Väst följt bestämmelserna om offentlig upphandling vid genomförandet av uppdragsutbildningen Fastighetsmäklare, 120 högskolepoäng. Den 27 maj 2021 mottog Konkurrensverket ytterligare en anmälan avseende uppdragsutbildningen.

text: Mot bakgrund av ovanstående uppgifter beslutade Konkurrensverket att inleda ett tillsynsärende mot Högskolan Väst. Tillsynsärendet prioriterades då ärendet bedömdes som eventuellt vägledande i frågan om upphandlingsplikt vid samarbeten mellan högskola och privat aktör vid utförandet av uppdragsutbildning.

text: Skäl för beslutet

text: Det finns inte längre någon grund i vår prioriteringspolicy att fortsätta vår utredning om eventuella inköp i samband med uppdragsutbildningen Fastighetsmäklare, 120 högskolepoäng. Därför skriver vi av ärendet.

text: Vår bedömning grundar sig i att ett ställningstagande i detta ärende inte kommer att ge den vägledning som vi förutsåg när vi prioriterade ärendet.

text: Detta beslut har fattats av tf. biträdande enhetschef Anna Görgård. Föredragande har varit föredragande jurist Anton Himmelstrand.

text: Beslutet undertecknas inte egenhändigt och saknar därför namnunderskrifter.

text: Konkurrensverkets prioriteringar

text: I prioriteringen av upphandlingstillsynsärenden väger vi in följande faktorer:

text: • Hänsyn till det allmänpreventiva syftet och/eller behovet av vägledning. • Bristerna i den upphandlande myndighetens eller enhetens agerande. • Om det finns tecken på korruption eller annat förtroendeskadligt agerande. • Om Konkurrensverket är bäst lämpat att agera. • Hur omfattande utredningsinsatsen är i förhållande till förutsättningarna att nå önskat resultat.

text: Läs mer i vår prioriteringspolicy för tillsynsverksamheten. Den hittar du på vår webbplats www.kkv.se.


arendetyp: 180 Konkurrensbegr. offentlig säljverks.(3 kap. 27,28§)

title: Ifrågasatt konkurrensbegränsning gällande bredband - Luleå

text: KONKURRENSVERKET

text: Lulebo AB, Lunet AB och Luleå kommun Advokat Kaisa Adlercreutz MAQS Law Firm Advokatbyrå AB Box 11918 404 39 Göteborg

text: Ifrågasatt konkurrensbegränsning gällande kommunal bredbandsverksamhet - Luleå

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Bakgrund

text: Telenor Sverige AB (Telenor) bedriver bredbandsverksamhet i Luleå k o m m u n framförallt genom dotterbolaget B2 Bredband AB (Bredbandsbolaget). Telenor har i ett klagomål som kom in till Konkurrensverket den 22 februari 2010 bland annat gjort gällande att Lunet AB (Lunet) och/eller Lulebo AB (Lulebo) tillämpar vissa förfaranden som omfattas av bestämmelserna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i

text: 3 kap.

text: 28 §§

text: konkurrenslagen (2008:579)

text: , KL. Telenor har mot bakgrund av detta hemställt att Konkurrensverket i enlighet med

text: 3 kap. 32 §

text: KL ska väcka talan mot Lunet och/eller mot Lulebo.

text: Lulebo är det kommunala bostadsbolaget i Luleå kommun. Lunet ansvarar för driften av nätinfrastruktrur i Luleå k o m m u n (det så kallade stadsnätet) och erbjuder tillträde till nätet på olika sätt (bland annat genom så kallade svartfibertjänster och kapacitetstjänster).

text: Klagomålet utreddes irdedningsvis inom ramen för ärende med dnr 159/2010. Ärendet skrevs av den 29 juni 2010. Samma dag beslutade Konkurrensverket att inom ramen för ett initiativärende utreda vidare vissa frågor som h a d e aktualiserats. Vad som utretts inom aktuellt ärende är dels om Lunet tillämpar ett förfarande som innebär dislaiminerande prissättning, dels om det utgör en konkurrenssnedvridning att Lulebos hyresgäster erbjuds fri nätanslutning p å det sätt som är fallet i Luleå kommun och att Lulebo inkluderar en internettjänst i den hyra som Lulebos hyresgäster betalar oavsett om tjänsten nyttjas eller inte. Verket har utrett om nämnda förfaranden står i strid med

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: KONKURRENSVERKET BESLUT

text: Ärendet

text: Inledning

text: Lulebo har till föremål för sin verksamhet att inom Luleå k o m m u n äga och förvalta bostäder samt att bedriva därmed förenlig verksamhet. Bolagets syfte är att främja bostadsförsörjningen i kommunen. Lulebo är den största fastighetsägaren i Luleå kommun och nästan var tredje kommuninvånare bor i någon av Lulebos fastigheter. Lulebo äger och förvaltar 259 fastigheter med knappt 11 000 lägenheter och 276 kommersiella lokaler.

text: Lunet är ett aktiebolag som har till föremål för sin verksamhet att erbjuda digitala tjänster samt bygga och äga fiberoptiskt kabelnät samt bedriva därmed förenlig verksamhet. Utöver driften av stadsnätet tillhandahåller Lunet grossisttjänster som huvudsakligen kan delas in i produktkategorierna svart fiber, kapacitetstjänster och tillgång till det öppna stadsnätet.

text: Lunet ägs till 50 procent av Luleå Energi och till 50 procent av Lulebo. Luleå Energi respektive Lulebo är i sin tur helägda dotterbolag till Luleå kommunföretag AB.

text: Lunets prissättning

text: Konkurrensverket har utrett Lunets prismodeller och prissättning vad framförallt avser grossisttjänsterna svart fiber och tillgång till det öppna stadsnätet. Verket har begärt in och analyserat ingånget avtal om förmedling av tjänster i stadsnätet som har träffats mellan Lunet och Lulebo. Verket har särskilt analyserat effekterna av den ekonomiska kompensation som Lulebo månatligen enligt avtalet ska erlägga till Lunet.

text: Lulebos erbjudande om nätanslutning och intemettjänst inkluderat i hyran Konkurrensverket har vidare utrett förfarandet att Lulebos hyresgäster erbjuds nätanslutning och internettjänst inkluderat i den bostadshyra som Lulebos hyresgäster betalar oavsett om anslutningen eller tjänsten nyttjas av hyresgästen. Utredningen har bland annat avsett att fastställa bakgrunden till förfarandet och att analysera konkurrenseffekterna.

text: Skäl för beslutet

text: Inledning

text: Enligt 3 kap. 27 och 32 §§ KL kan Stockholms tingsrätt på talan av Konkurrensverket förbjuda en kornmun att i en säljverksamhet tillämpa ett visst förfarande om detta snedvrider, eller riskerar att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller om det hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecjklingen av sådan konkurrens. Förbud får dock inte meddelas för förfaranden som är försvarbara från allmän synpunkt.

text: KONKURRENSVERKET

text: Enhgt

text: 3 kap. 28 §

text: KL gäller detsamma ett förfarande eller en verksamhet i en annan offenthg aktör om en k o m m u n har ett direkt eller indirekt dominerande inflytande över den juridiska personen exempelvis genom ägarskap.

text: Som exempel på förfaranden som kan omfattas av

text: 3 kap. 27 §

text: KL nämns i förarbetena till regeln bland annat diskriminering och förfaranden som är selektiva. O m det under utredningens gång skulle framkomma att något av de ständiga förbuden i KL har överträtts, bör ett ingripande istället ske med stöd av något av dessa.1 Enligt

text: 2 kap. 7 §

text: KL kan missbruk bestå i att tillämpa olika villkor för likvärdiga transaktioner, varigenom vissa handelspartner får en konkurrensnackdel (innefattande så kallad prisdiskrurninering). Enligt samma bestämmelse kan missbruk även bestå i att begränsa produktion, marknader eller teknisk utveckling till nackdel för konsumenterna.

text: Lunets priser och övriga villkor

text: Vid utreclningen av Lunets prissättrting och övriga villkor har Konkurrensverket bland annat tagit del av och analyserat de prisvillkor till vilka Lunet tillhandahåller bredbandstjänster till Lulebo. I denna del av utreclningen har även beaktats att Lunet tillhandahåller grossisttjänsterna svart fiber och kapacitetstjänster enhgt fastställda prislistor samtidigt som det förekommer att Lunet efter en individuell förhandling tillhandahåller svart fiber enligt priser och villkor som kan vara mer fördelaktiga än vad som gäller enhgt standardprislistan. Ett exempel på individuellt avtal om svart fiber är ett avtal som Lunet har ingått m e d Bredbandsbolaget.

text: Enhgt Konkurrensverkets bedömning talar ersättningsnivåerna i avtalet mellan Lunet och Lulebo för att det i detta fall inte kan vara fråga om ett prissättningsförfarande som strider mot

text: 3 kap. 27 §

text: KL. Med hänsyn härtill och till vad som i övrigt framkommit i ärendet bedömer Konkurrensverket att det saknas tillräckliga skäl för att utreda denna fråga vidare. Konkurrensverket finner inte heller anledning att utreda om prisvillkoren strider mot

text: 2 kap. 7 §

text: KL.

text: Lulebos erbjudande om nätanslutning och intemettjänst inkluderat i hyran Konkurrensverket har härutöver utrett om Lulebos förfarande att erbjuda sina hyresgäster nätanslutning och internettjänst inkluderat i bostadshyran kan utgöra ett sådant förfarande som kan förbjudas enligt

text: 3 kap. 27 §

text: KL.

text: Tillhandahållande av bredbandstjänster till boende i Lulebos fastigheter inleddes år 2000 genom att Bredbandsbolaget påbörjade ett samarbete med Lulebo. Samarbetsavtalet innebar att Bredbandsbolaget åtog sig att svara för investeringar i nätinfrastiruktur som möjliggjorde tillhandahållande av bredbandstjänster till de boende i Lulebos fastigheter. Nedlagda nätirdrastrukturinvesteringar avsåg bland annat fastighetsnät och aktiv utrustning i Lulebos fastigheter. Från den tidpunkt

text: KONKURRENSVERKET

text: då fastighetsnäten anlades hade Bredbandsbolaget en exklusiv rätt att nyttja dessa under en period om fem år. Under avtalstiden var Lulebos fastighetsbestånd således anslutet till det som enhgt vad som utvecklas mer nedan kallas ett slutet nät, där Bredbandsbolaget svarade för tillhandahållande av såväl nät och anslutning som slutkundstjänster.

text: Lulebo har i ärendet uppgett att företaget under avtalstiden med Bredbandsbolaget insåg att de bredbandstjänster som företaget tillhandahöll var dyra. Vidare mottog Lulebo klagomål från hyresgästerna genom hyresgästföreningen som ansåg att utbudet av tjänster var för begränsat. Mot denna bakgrund genomförde Lulebo från år 2006 flera utredningar som syftade till att föreslå den bästa lösningen för att bredband skulle ingå som standard i lägenheten. Utredningarna innefattade att redovisa för- och nackdelar med så kallade öppna (opöatörsoberoende) respektive slutna (operatörsexklusiva) nät. Lulebo har vidare uppgett att företaget med utredningarna som grund kom fram till att den billigaste och kvalitativt bästa lösningen för hyresgästerna var att upphandla en operatör som skulle tillhandahålla en internettjänst och skapa en grundläggande infrastrukturplattforrn från vilken hyresgästerna själva kunde välja tjänsteleverantörer. Lulebo ingick därefter - till synes utan föregående upphandling - den 1 mars 2008 ett avtal med Lunet som kommunikationsoperatör. Avtalet gäller i fem år och förlängs därefter med två år i taget om uppsägning inte sker. Avtalet är inte exklusivt och vertikalt integrerade aktörer som Bredbandsbolaget kan alltså fortsätta att parallellt erbjuda internettjänster till Lulebos hyresgäster.

text: Vidare valde Lulebo att upphandla en grundläggande internettjänst (så kallad bastjänst) i syfte att tillhandahålla denna kollektivt till samthga hyresgäster inkluderat i hyran. Utöver bastjänster kan hyresgästerna välja andra internettjänster från Lunets plattform. Lulebo har anfört att förhåhandet att en bastjänst erbjuds kollektivt till samthga lägenheter möjliggör och bidrar till utvecklandet av olika typer av fastighetstjänster. Erbjudandet till samthga hyresgäster kan således ses om en del av Lulebos utveckling av bland annat acrlnriinistrationen av fastighetsrörelsen. Bastjänsten upphandlas med jämna mehanrum.

text: Hyresgästföreningen Region Norrland har i ett yttrande i ärendet också bland annat framhåUit att hyresgäster vänt sig till föreningen för att få tillgång till bilhgare internet. Överenskommelsen som sedermera träffades mellan Lulebo och hyresgästföreningen om en kollektiv lösning innebar, enhgt föreningen, att priset per månad för en intemetaccess som motsvarar en överföringshastighet om ca 10 Mbit/s nästan halverades i förhållande till de priser som Bredbandsbolaget hade erbjudit. Föreningen har vidare uppgett att dagens hyresgäster ser det som en stor fördel att h a internet inkluderat i hyran och att föreningen företräder samthga

text: KONKURRENSVERKET BESLUT

text: hyresgäster i förhandlingarna med Lulebo samt får genom den nuvarande lösningen full kontroU över prisbdden genom de århga förhandlingarna.

text: Konkurrensverket gör i denna del följande bedömning.

text: En väsenthg utgångspunkt för verkets bedömning har varit den vid första påseende omedelbara effekten för konkurrensen på bredbandsmarknaden i Luleå k o m m u n tiU följd av att Lulebo valt att tiUämpa en modeU som inkluderar nätanslutning och internettjänst i bostadshyran. När de boende i Lulebos fastigheter erhåller dessa tjänster samtidigt som ersättningen för dessa är inkluderad i hyran kan det antas att betalningsvUjan minskar för andra motsvarande tjänster som inte ingår i hyran. Förfarandet synes således försvåra Bredbandsbolagets förutsättningar att erbjuda sina tjänster tiU ifrågavarande hyresgäster. Lulebo har dessutom såvitt Konkurrensverket förstått ingått avtal m e d Lunet utan föregående upphandling, vilket har begränsat privata aktörers möjhghet att tillhandahåUa de tjänster som Lunet n u tiUhandahåUer tiU Lulebo.

text: För att analysera de sammantagna effekterna för konkurrensen innefattande förutsättningarna att kunna göra gällande att förfarandet i detta enskdda fall strider mot

text: 3 kap. 27 §

text: KL bör emeUertid bland annat följande beaktas.

text: På bredbandsmarknaden i Sverige finns för närvarande två huvudmodeUer för att ansluta exempelvis ett fastighetsbestånd tiU ett fast bredbandsnät. Den ena modeUen utgörs av anslutning tiU ett slutet nät, där en och samma aktör står för såväl nät och anslutning som slutkundstjänster. Leverantören får då oftast exklusivitet, till exempel bland annat när det gäUer försäljning av slutkundstjänster, under en bestämd period.

text: Den andra modeUen innebär anslutning tiU ett öppet nät. Ett öppet nät är ett nät som görs tillgängligt för och kan användas av olika tjänsteleverantörer för att leverera olika produkter och tjänster utan att dessa aktörer har exklusivitet.

text: Den grundläggande idén m e d ett öppet nät är att flera tjänsteleverantörer utnyttjar en gemensam infrastruktur så att det skapas förutsättningar för konkurrens på tjänstenivå. Ett öppet nät möjliggör tillhandahållandet av en plattform p å vilken slutanvändare och tjänsteleverantörer förs samman. Ett öppet nät skUjer sig således från ett slutet bredbandsnät, genom att operatören av det öppna nätet (kornrnunikationsoperatören) inte exklusivt levererar och erbjuder egna tjänster och genom att operatören låter andra aktörer leverera slutkundstjänster i nätet.

text: Lulebo har sedan år 2000 valt att erbjuda sina hyresgäster bredbandstjänster som bygger på anslutning till ett slutet nät där en och samma aktör står för såväl nät och anslutning som slutkundstjänster. Därefter har Lulebo, efter överväganden där även hyresgästföreningen har involverats, beslutat sig för att välja en annan

text: KONKURRENSVERKET BESLUT

text: lösning där olika tjänsteleverantörer kan erbjuda slutkundstjänster utan att dessa aktörer har exklusivitet. Genom den senare lösningen kan hyresgästerna tiU skillnad från vad som tidigare var fallet - således välja meUan vissa tjänsteleverantörer.

text: Lulebo har vidare valt att inhandla aktueUa bredbandstjänster koUektivt för samtliga hyresgäster. För hyresgäster kan en koUektivt inhandlad bredbandstjänst leda tiU lägre priser förutsatt att leverantörerna tar lägre priser för kollektiv anslutning än för individueU anslutning. Den koUektivt inhandlade lösningen har i detta faU sannolikt lett tiU lägre priser än för individueU anslutning. Bastjänsten upphandlas även med jämna meUanrum.

text: Vid en sammantagen bedömning av ovan angivna omständigheter saknas enhgt Konkurrensverket tillräckliga skäl att vidare utreda om Lulebos förfarande att erbjuda sina hyresgäster nätanslutning och internettjänst inkluderat i bostadshyran utgör ett sådant förfarande som kan förbjudas enhgt

text: 3 kap. 27 §

text: KL. Konkurrensverket finner inte heUer ardedning att utreda om förfarandet strider mot

text: 2 kap. 7 §

text: KL.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit konkurrenssakkunnige Erik Westerström.


arendetyp: 3.0.1 Bedriva tillsyn enligt LOH

title: Utreda otillbörliga handelsmetoder – utförsäljningskampanj/ensidig ändring av pris

text: Eventuell överträdelse av lagen om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter – restlagerhantering

text: Saken

text: Eventuell överträdelse av

text: 12 § andra stycket lagen (2021:579)

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket kommer inte att utreda saken ytterligare. Ärendet avslutas.

text: Ärendet

text: Bakgrund

text: 1. Dagab Inköp & Logistik , som är en del av Axfood-koncernen, förvärvade 2021 Bergendahl Food AB .

text: 2. Våren 2022 erhöll Konkurrensverket information om att Bergendahl Food AB (härefter Dagab Hässleholm) tillämpade en handelsmetod som skulle kunna stå i strid med lagen (

text: ) om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter (LOH). Enligt informationen bestod handelsmetoden i att Dagab Hässleholm, i samband med sortimentsrevidering, fakturerade sina leverantörer en del av värdet på utgående artiklar i Dagab Hässleholms lager. Enligt informationen resulterade handelsmetoden i att Dagab Hässleholm övervältrade affärs- och volymrisk på sina leverantörer. Utöver detta gjordes det gällande att Dagab Hässleholm inte hade avtalat i leverans- eller inköpsavtalet om tillämpningen av metoden. Dagab Hässleholm ska i stället ha hänvisat till att metodens tillämpning följde av villkor i Dagab Hässleholms leveransportal. Enligt uppgiftslämnaren ingicks emellertid avtal mellan parterna före introduktionen av leverantörsportalen.

text: 3. Mot bakgrund av uppgifterna inledde Konkurrensverket en utredning i juni 2022. Syftet med utredningen har varit att utreda om Dagab Hässleholm överträtt förbudet i 12 § andra stycket LOH.

text: Konkurrensverkets utredning

text: 4. Konkurrensverket har i sin utredning inhämtat handlingar från Dagab Hässleholm i form av e-post, fakturor och listningsbesked. Vidare har Konkurrensverket inhämtat yttranden från Dagab Hässleholm.

text: Vad Dagab Hässleholm framfört i utredningen

text: 5. Dagab Hässleholm har sammanfattningsvis framfört följande i sina yttranden.

text: 6. Dagab Hässleholm har tidigare tillämpat en rutin för restlagerhantering. Dagab Hässleholm har efter att bolagets verksamhet integrerats med Dagab Inköp & Logistik slutat att göra inköp och sortimentsrevideringar. Därmed har Dagab Hässleholm även slutat tillämpa rutinen för restlagerhantering.

text: 7. Dagab Hässleholms rutin för restlagerhantering tillämpades oförändrat från 2017 till 2022. Rutinen bestod i att Dagab Hässleholm i samband med sortimentsrevidering sålde restlagret av utgående varor till ett rabatterat pris.

text: Leverantörer fick ett antal veckor innan genomförandet av sortimentsrevideringen besked om vilka varor som skulle plockas ut ur sortimentet. Leverantörerna bidrog till hanteringen av restlagret genom att betala del av nettopriset på dessa utgående varor. Rabatterna beräknades på varor som fanns kvar i Dagab Hässleholms centrallager och leverantörerna fakturerades alltså inte beträffande varor som redan sålts till butik. Rutinen innebar vidare att en av Dagab Hässleholms större kunder uppmärksammades på den aktuella prissänkningen genom att Dagab Hässleholm informerade om prissänkningen samt tillgänglig volym i en så kallad prisfil varpå kunden köpte det återstående saldot.

text: 8. Dagab Hässleholm har uppgett att syftet med rutinen var att snabbt göra plats för nya produkter såväl i centrallager som i butik. Rutinen fungerade bra och uppskattades även av leverantörer eftersom alternativet hade varit att lanseringen av leverantörens nya produkter hade försenats. Ett alternativt förfarande som att returnera osålda utgående varor till leverantören hade varit mindre gynnsamt för leverantörerna och dessutom mindre lämpligt ur hållbarhetssynpunkt.

text: 9. Dagab Hässleholm betraktar inte rutinen för restlagerhantering som ett förfarande där rabatter erbjöds som del av en marknadsföringskampanj och hanteringen faller därmed enligt företaget utanför tillämpningsområdet för förbudet i 12 § andra stycket LOH. Dagab Hässleholm menar att produkterna, snarare än att marknadsföras, skulle fasas ut. Hanteringen tog vidare sikte på varor som redan var beställda, mottagna och betalade av Dagab Hässleholm, medan förbudet – som bör tolkas restriktivt – tar sikte på varor som kommer att beställas. Under alla omständigheter var rutinen, som framgick såväl av listningsbesked som innehållet i leverantörsportalen, inarbetad samt klart och tydligt avtalad mellan Dagab Hässleholm och dess leverantörer.

text: Skälen för beslutet

text: Rättslig reglering

text: 10. Såvitt avser köpare som inte är myndigheter gäller LOH vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter när köparen eller leverantören är etablerad i Sverige och köparen har en årsomsättning som överstiger två miljoner euro, se 2 § LOH.

text: 11. Jordbruks- och livsmedelsprodukter är alla sådana produkter som förtecknas i bilaga 1 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt produkter som framställs för användning som livsmedel genom användning av någon förtecknad produkt (det vill säga förädlas genom bruket av någon förtecknad produkt), se 3 § 1 LOH.

text: 12. 12 § LOH innehåller en uppräkning av handelsmetoder som är förbjudna om köparen och leverantören inte klart och tydligt har avtalat om dem i förväg. Det krävs alltså att det finns ett avtal och att avtalet i dessa delar är klart och tydligt. Detta skiljer sig från förbuden i 5 § som gäller under alla förhållanden.

text: 13. Enligt 12 § andra stycket LOH är en handelsmetod som innebär att leverantören ska bära hela eller en del av kostnaden för rabatter på jordbruks- och livsmedelsprodukter som köparen säljer som en del av en marknadsföringskampanj förbjuden (1) om köparen och leverantören inte klart och tydligt har avtalat om den i förväg, och (2) om köparen inte innan kampanjen inleds anger under vilken tidsperiod som åtgärderna ska genomföras och den förväntade mängd produkter som kommer att beställas. Jämfört med övriga handelsmetoder som anges i 12 § LOH innehåller således bestämmelsen i andra stycket en ytterligare förutsättning som ska vara uppfylld för att handelsmetoden inte ska vara förbjuden.

text: Konkurrensverkets bedömning

text: 14. Det granskade förfarandet rör Dagab Hässleholms restlagerhantering under 2022. Dagab Hässleholm är ett företag som är etablerat i Sverige. Dagab Hässleholms årsomsättning har under den för utredningen relevanta perioden överstigit två miljoner euro. LOH har följaktligen varit tillämplig under den för utredningen aktuella perioden vid Dagab Hässleholms köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter.

text: 15. Dagab Hässleholm anser, som tidigare redovisats, att det agerande eller den rutin företaget benämner restlagerhantering inte träffas av bestämmelsen i 12 § andra stycket LOH. Detta mot bakgrund av att hanteringen avsåg redan inköpta produkter som skulle fasas ut snarare än att marknadsföras, se ovan punkten 9. För det fallet att hanteringen skulle träffas av det aktuella förbudet har Dagab Hässleholm anfört att förfarandet var klart och tydligt avtalat i förväg.

text: 16. Dagab Hässleholms restlagerhantering innebar att leverantörer fick bära en del av kostnaden för rabatter som Dagab Hässleholm erbjöd sina kunder på leverantörernas produkter. Restlagerhanteringen är således enligt Konkurrensverkets bedömning en handelsmetod som innebar att leverantören bar hela eller en del av kostnaden för rabatter på av köparen sålda jordbruks- och livsmedelsprodukter, se 12 § andra stycket LOH. Bestämmelsen avser rabatter på jordbruks- och livsmedelsprodukter som köparen säljer som en del av en marknadsföringskampanj . Fråga är med andra ord om bestämmelsen är tillämplig på Dagabs restlagerhantering oavsett att

text: Dagab Hässleholm inte betraktar den som en del av en ”marknadsföringskampanj” eller om bestämmelsen även är tillämplig när fråga inte är om en marknadsföringskampanj i snäv bemärkelse.

text: 17. Enligt Konkurrensverkets bedömning kan begreppet marknadsföringskampanj i 12 § andra stycket LOH tolkas på så sätt att även andra säljfrämjande åtgärder än marknadsföring i form av riktade reklamkampanjer omfattas. Skälen till detta utvecklas i det följande.

text: 18. Begreppet marknadsföring respektive marknadsföringskampanj används i 12 § första stycket 4 respektive 12 § andra stycket LOH. Det förstnämnda förbudet tar sikte på leverantörers bidrag till sina köpares marknadsföring generellt, medan det andra förbudet reglerar kostnadsdelning av rabatter. I praktiken är det vanligt förekommande att vad som marknadsförs inom livsmedelshandeln är just rabatterade varor. Enligt LOH:s förarbeten ska marknadsföring förstås i enlighet med definitionen i

text: 3 § marknadsföringslagen (2008:486)

text: . Denna definition är vidsträckt och avser reklam och andra åtgärder i näringsverksamhet som är ägnade att främja avsättningen av och tillgången till produkter inbegripet en näringsidkares handlande, underlåtenhet eller någon annan åtgärd eller beteende i övrigt före, under eller efter försäljning eller leverans av produkter till konsumenter eller näringsidkare. Som framgår av definitionen är marknadsföringsbegreppet inte begränsat till att endast avse näringsidkares åtgärder gentemot konsument eller några särskilda former av säljfrämjande åtgärder.

text: 19. I UTP-direktivet används också, utöver begreppet marknadsföringskampanj, uttrycket säljfrämjande åtgärder, som exempelvis kan bestå i försäljningskampanjer och reklamskyltning . Av den direktivsbestämmelse som utgör förlaga till 12 § andra stycket LOH framgår att köparen ska underrätta leverantören om tidpunkten för genomförandet av de säljfrämjande åtgärderna, det vill säga tidpunkten för rabatteringen.

text: 20. Mot denna bakgrund ska enligt Konkurrensverkets bedömning begreppet marknadsföringskampanj i 12 § andra stycket LOH tolkas vidsträckt och inte

text: begränsas till säljfrämjande åtgärder där rabatterna kommuniceras på visst sätt.

text: 21. Bestämmelsens tillämpningsområde är inte heller beroende av hur den aktuella köparen rubricerar eller kategoriserar en handelsmetod eller ett agerande. Dagab Hässleholm har uppgett att syftet med restlagerhanteringen var att snabbt göra plats för nya produkter såväl i centrallager som i butik, vilket åstadkoms genom att de aktuella produkterna rabatterades i syfte att öka försäljningstakten. Att rabattera en produkt kan till sin natur vara en säljfrämjande åtgärd, jfr punkten 18 ovan. Enligt Konkurrensverket har rabatterna inom ramen för Dagab Hässleholms restlagerhantering därmed sannolikt utgjort en säljfrämjande åtgärd för vilken leverantörer bar del av kostnaden. Restlagerhanteringen kan således omfattas av 12 § andra stycket LOH.

text: 22. Konkurrensverket noterar att Dagab Hässleholm har uppgett att handelsmetoden, till följd av att inköp numera hanteras av Dagab Inköp & Logistik, inte längre genomför sortimentsrevideringar och att restlagerhantering med påföljande kostnadsdelning därför inte heller förekommer. Den aktuella handelsmetoden tillämpas således inte längre av Dagab Hässleholm.

text: 23. Konkurrensverket finner mot denna bakgrund att det inte är motiverat att fortsätta utredningen i syfte att ta ställning till om restlagerhanteringen har varit klart och tydligt avtalad med aktuella leverantörer och om leverantörerna fått en prognos om den mängd varor som kommer att beställas samt fått besked om under vilken tidsperiod de säljfrämjande åtgärderna skulle vidtas i den mening som avses i 12 § andra stycket LOH.

text: 24. Sammanfattningsvis bedömer Konkurrensverket således att det saknas skäl att fortsätta utredningen varför ärendet ska avslutas.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektör Rikard Jermsten. Föredragande har varit Joakim Palm.

text: Beslutsfattandet har dokumenterats digitalt och beslutet saknar därför namnunderskrift.

text: Beslutet att inte utreda saken ytterligare kan inte överklagas

text: Detta beslut kan inte överklagas, se 4 § jämte

text: 8 § förordningen (2021:583)

text: om förbud mot otillbörliga handelsmetoder vid köp av jordbruks- och livsmedelsprodukter. Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats.


title: Premiehöjning - grupplivförsäkring

text: Er skrivelse om ökad premie på försäkring

text: Ni har i skrivelse som kom in till Konkurrensverket den 3 april 2000 klagat på ökad premienivå för Er grupplivförsäkring. Ni vill att Konkurrensverket prövar om premienivån är skälig.

text: Konkurrensverket skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. Det sker bl.a. genom att med stöd av

text: konkurrenslagen (1993:20)

text: pröva företags konkurrensbegränsande beteenden. Den fråga Ni tagit upp rör primärt inte

text: konkurrenslagens

text: tillämpningsområde.

text: Mot denna bakgrund vidtar Konkurrensverket ingen ytterligare åtgärd i detta fall utöver att tillställa en kopia på verkets beslut och Er skrivelse till Finansinspektionen som är tillsynsmyndighet på bl.a. försäkringsområdet.

text: Detta beslut har fattats av avdelningsrådet Sundbom. Föredragande har varit Bertel Kinch.

text: Per-Arne Sundbom

text: Bertel Kinch

text: Kopia till Finansinspektionen

text: Detta beslut lagras elektroniskt hos Konkurrensverket .


motpart: Soldab AB

title: Påstått missbruk av dominerande ställning - retursystemsetiketter

text: Påstått missbruk av dominerande ställning – retursystemsetiketter

text: Konkurrensverkets beslut

text: Konkurrensverket avskriver ärendet från vidare handläggning.

text: Ärendet

text: I ett klagomål till Konkurrensverket har en parallellimportör hävdat att det uppstår inträdeshinder till följd av att parallellimportörer av alkoholfria drycker för sin ommärkning av förpackningar i praktiken är hänvisade till att köpa klisteretiketter från AB Svenska Returpack och AB Svenska Returpack PET.

text: AB Svenska Returpack och AB Svenska Returpack PET (tillsammans härefter benämnda Returpack-företagen) driver pantsystem för förpackningar (metallburkar respektive återvinningsbara plastflaskor) för konsumtionsfärdig dryck under varumärket Returpack. Retursystemen är godkända av Statens jordbruksverk genom beslut enligt förordningen (

text: ) om retursystem för plastflaskor och metallburkar. Som villkor för godkännandet gäller bland annat att villkoren för anslutning till retursystemen ska vara icke-diskriminerande och att de krav som ställs på förpackningarnas utformning ska vara skäliga. Återvinningsmålen för förpackningar av aktuella slag är 90 procent.

text: Returpack-företagen har i Konkurrensverkets beslut den 13 augusti 1999 i ärende med dnr 696/1998 meddelats icke-ingripandebesked för sina krav på att ommärkning av förpackningar som ska anslutas till deras retursystem ska ske med etiketter som helt täcker tidigare påklistrad etikett, så kallad ursprungsetikett. Detta krav har Konkurrensverket därefter i andra sammanhang (se Konkurrensverkets yttrande den 20 oktober 2005 till Statens jordbruksverk i ärende med dnr 563/2005) ansett medföra påtagliga svårigheter framförallt för parallellimportörer av mindre partier av alkoholfria drycker på marknaden.

text: Returpack-företagen har efter de meddelade icke-ingripandebeskeden infört en möjlighet att använda en etikett som inte helt täcker ursprungsetikett genom att tillhandahålla klisteretiketter till försäljning. Returpack-företagen har dock inte accepterat att parallellimportörer eller andra tillverkat egna klisteretiketter.

text: Med anledning av klagomålet har Konkurrensverket inlett en granskning av huruvida anslutningsvillkoren för klisteretiketterna utgör en överträdelse av 19 § konkur

text: renslagen (1993:20)

text: Under utredningens gång har Returpack-företagen sänkt priserna på klisteretiketterna väsentligt, varefter parallellimportörer har angett att det inte i första hand är priserna på klisteretiketter som utgör ett konkurrensproblem.

text: Skäl för beslutet

text: Konkurrensverket bedömer mot bakgrund av vad som ovan redovisats att det för närvarande inte finns tillräckliga skäl att vidta ytterligare utredningsåtgärder, varför ärendet ska skrivas av.

text: Det kan dock konstateras att Returpack-företagen ytterst ägs av huvuddelen av aktörerna inom bryggeri-, dagligvaru- och livsmedelshandlarnäringarna och därmed kan beskrivas som en så kallad infrastrukturklubb. Sådana infrastrukturklubbar har fördelar genom att de ger sina ägare incitament att dels hålla ned priserna på produkten, dels skapa konkurrensneutralitet mellan de i systemet ingående företagen. I förevarande fall medför retursystemen fördelar när det gäller bland annat kostnader för omhändertagandet av aktörernas miljömässiga producentansvar.

text: Det finns dock en risk med infrastrukturklubbar genom att de kan ha incitament att stänga ute eller missgynna små aktörer, exempelvis aktörer som parallellimporterar dryck till Sverige via inköp på spotmarknader.

text: Konkurrenstryck från parallellimportörer spelar en viktig roll för konsumenterna. Risken för att anslutningsvillkoren för förpackningar till Returpack-företagens retursystem skapar utestängande effekter medför följaktligen att Konkurrensverket även framöver avser att följa upp hur dessa villkor utformas. Sådan uppföljning syftar till att säkerställa att anslutningsvillkoren inte på ett diskriminerande eller otillbörligt sätt missgynnar små aktörer genom att ställa villkor som går utöver vad som krävs för att tillgodose retursystemens funktion och säkerhet.

text: Hur ni kan gå vidare

text: Eftersom Konkurrensverket beslutar att avskriva ärendet kan de företag som berörs av beslutet vända sig till Marknadsdomstolen för att få saken prövad. Detta beslut kan inte överklagas.

text: Detta beslut har fattats av generaldirektören. Föredragande har varit Ann-Sofie Eriksson.

text: Claes Norgren Ann-Sofie Eriksson

text: Kopia till: Advokatfirman Delphi & Co

text: Fammal AB

text: Rodex AB

text: AB Svenska Returpack

text: AB Svenska Returpack PET

text: Statens Jordbruksverk

text: Kommerskollegium

text: Detta beslut publiceras på Konkurrensverkets webbplats