text: Ett fel som främst rör egendomens fysiska skick.

text: Detta kan delas upp i subjektiva (konkreta) och objektiva (abstrakta) fel. Subjektiva är sådana fel som följer av det enskilda avtalet och objektiva är sådana fel som föreligger när egendomen avviker från vad köparen normalt kan förvänta sig.

title: Faktiskt fel


text: Bakgrund om praxisreformen avseende narkotikabrott 2011

type: rubrik

text: Även om det i lagrummen för narkotikastraff förekommer olika bedömningsgrunder var gränsdragningen mellan olika grader av narkotikabrott före praxisreformen 2011 helt baserad på mängdresonemang. Två personer kunde genom att dela på 200 g narkotika, komma att inneha 100 g narkotika var med samma egenskaper. Om nu den ene spädde ut sina 100 g med 4 900 g druvsocker sekunden innan polisen stormade in i huset togs det inte i beaktelse när straffvärdebedömningen gjordes. Domstolar dömde båda gärningsmännen endast utifrån den mängd substans med narkotiska egenskaper de innehade, oavsett renhetsgraden. Den ene kunde på grund av detta dömas för innehav av 100 gram narkotika, den andre för innehav av 5 kg narkotika.

type: stycke

text: Idag utgör mängden narkotika fortfarande en stor del av bedömningen, men i och med

text: NJA 2011 s. 357

text: utgör mängden inte längre den enda bedömningsgrunden p. 11. I målet uttalar HD att bruket av tabeller och schabloner upprättade med stöd av praxis där narkotikaart och mängd anges, är värdefulla hjälpmedel särskilt vid mindre mängder men inte när det avser grov brottslighet, se

text: NJA 2011 s. 357

text: p. 22 samt

text: NJA 2008 s. 653

text: . Utan även andra faktorer än sort och mängd ska beaktas vid bedömningen av ett narkotikabrotts svårhet, och att sådana faktorer ska tillmätas väsentlig betydelse, se HD:s dom den 11 juli 2012 i mål

text: B 965-12

text: p. 11.

text: Mängdresonemang kan särskilt komma att ske då gärningsmannen tagit befattning med narkotika i stor omfattning eller då gärningen varit ägnad att leda till omfattande spridning av missbruk enligt bedömningsgrunderna i 3 § 2 st. 1 mom. Narkotikastrafflag (

text: ) (NSL), se

text: NJA 2011 s. 357

text: p. 28. Mängdresonemang ska däremot ske genom att ökad betydelse tillmäts den hänsynslöshet som det inneburit att inneha sådan stor mängd, se Högsta domstolens dom från den 21 oktober 2011 i mål

text: B 2613-11

text: . Det sagda innebär att enbart mängden i allmänhet inte bör föranleda att bedömningen att straffvärdet motsvarar ett fängelsestraff som sträcker sig mer än några år över minimistraffet för grovt brott (HD:s dom från den 26 mars 2012 i mål

text: B 4343-11

text: p. 18). Bedömningsgrunder som vid sidan av mängdresonemang har använts är, i stora drag - graden av delaktighet i narkotikahanteringen, den ställning som den tilltalade har intagit i organisationen, hur omfattande och varaktig delaktigheten har varit, den tilltalades insikt rörande narkotikahandelns organisation, storlek och inriktning, den tilltalades syfte med hanteringen och fördelningen av brottslighetens ekonomiska utbyte.

text: HD har dock framhållit att den betydelse som tillmäts den del av bedömningsgrunden som avser mängdresonemanget, måste tillåtas variera något med preparatets farlighet. HD bör rimligen i detta avseende mena att det krävs en mindre mängd heroin för att uppnå samma farlighet som en mycket större mängd cannabis då det ena preparatet sig är mera farligt. Men det innebär även att bara innehavet av en stor mängd heroin inte är lika hänsynslös i alla situationer, de straffbara verben, som återfinns i

text: narkotikastrafflagen

text: . Exempelvis så har försäljning av narkotika enligt

text: 1 § 5 p.

text: NSL ett högre straffvärde än innehav av narkotika för eget bruk enligt

text: 1 § 6 p.

text: NSL (

text: RH 2006:44

text: ). Förutom dessa två verb så innehåller

text: 1 §

text: NSL sjutton olika verb vid i fråga om narkotikahantering. Ifall alla dessa ska bedömas olika har inte förtydligats i domstol men implicit är HD:s uttalande rimligt att uppfatta på det sättet att samma mängd i olika situationer bör ligga till grund för olika straff.

text: ;Paragrafens olika ageranden är som följer; :1 överlåter narkotika, :2 framställer narkotika som är avsedd för missbruk, :3 förvärvar narkotika i överlåtelsesyfte, :4 anskaffar narkotika som inte är avsedd för eget bruk, :5 bearbetar narkotika som inte är avsedd för eget bruk, :6 förpackar narkotika som inte är avsedd för eget bruk, :7 transporterar narkotika som inte är avsedd för eget bruk, :8 förvarar narkotika som inte är avsedd för eget bruk, :9 tar annan sådan befattning som inte är avsedd för eget bruk, :10 bjuder ut narkotika till försäljning, :11 förvarar narkotika, :12 befordrar vederlag för narkotika, :13 förmedlar kontakter mellan säljare och köpare ägnat att främja narkotikahandel, :14 företar någon annan sådan åtgärd mellan säljare och köpare ägnat att främja narkotikahandel, :15 innehar narkotika, :16 brukar narkotika, :17 tar annan befattning med narkotika.

text: Hur tillämpa bedömningsgrunder vid narkotikabrott

text: Hur bedömning av narkotikabrott går till

text: Beteckningen grovt narkotikabrott är som HD redogör för i Högsta domstolens dom från den 11 juli 2012 i mål

text: B 965-12

text: p. 12 avsedd för de allvarligaste gärningarna Som sådana gärningar avses sådana som ingår i;

text: :1 en yrkesmässig narkotikahandel med inriktning på att i vinningssyfte sprida missbruk och utnyttja missbrukarnas beroende eller, :2 organiserad narkotikahandel med inriktning på att i vinningssyfte sprida missbruk och utnyttja missbrukarnas beroende.

text: I övrigt ska bedömningen ske med beaktande av;

text: :3 den roll som den tilltalade har haft när det gäller narkotikahanteringen i vidare mening, :4 graden av delaktighet i hanteringen och, :5 vid mer organiserad verksamhet, :6 den ställning som den tilltalade har haft i organisationen. :7 Av betydelse är vidare vilken insikt som den tilltalade har haft rörande narkotikahandelns organisation och :8 hans eller hennes eget syfte med hanteringen. :9 Även fördelningen av brottslighetens ekonomiska utbyte har betydelse. :10 Mängdresonemang i missbrukardoser där argument om renhetsgrad spelar roll.

text: Som har framgått av det föregående ska alltså bedömningen av narkotikabrott, både när det gäller gradindelningen och beträffande straffvärdet, ske på ett nyanserat sätt med beaktande av samtliga de omständigheter som är av betydelse. Särskilt ska observeras att mängden narkotika endast är en av flera faktorer som ska inverka på bedömningen. Mängdfaktorns relativa betydelse kan således vara ganska liten vid brottslighet där de övriga punkterna 3-9 är stora men betydligt större vid brottslighet där de övriga är små och endast mängden är av betydelse.

text: Redan vid brottslighet som straffvärdemässigt befinner sig strax under eller vid gränsen för grovt brott spelar sort och mängd en förhållandevis mindre roll, medan sådana omständigheter som yrkesmässighet, organisationsgrad, vinningssyfte och hänsynslöshet vid spridningen av narkotikan träder i förgrunden, se Högsta domstolens dom från den 11 juli 2012 i mål

text: B 965-12

text: p. 13.

text: Vad HD egentligen säger är att argumentationen vid narkotikabrott har två utgångspunkter.

text: : 1. Om det kan visas att punkt 1 eller 2 är uppfyllda så är utgångspunkten att det är ett grovt narkotikabrott. Därefter kan endast förmildrande omständigheter tala för att betrakta brottet som ringa eller normalt.

text: : 2. Om däremot punkt 1 eller 2 inte är aktuella så blir utgångspunkten att brottet antingen är ett ringa brott eller brott av normalgraden av narkotikabrott och endast försvårande omständigheter kan göra att det övergår till att bli ett grovt narkotikabrott.

text: En slutsats av detta borde rimligen vara att det förvisso inte är uteslutet att även andra gärningar än sådana som inte är 1. yrkesmässiga eller avser 2. organiserad narkotikahandel kan falla in under beteckningen grovt brott. Men för att punkterna 3-9 eller icke redovisade punkter ska leda till beteckningen grovt brott så bör det krävas lite utöver det vanliga eller att åtminstone flera punkter talar för grovt brott för att en gärning ska anses utgöra just grovt brott.

text: Visuellt skulle det kunna förklaras med följande diagram.

type: avskiljare

text: Diagram 1. I följande mål har den tilltalade begått brottet inom ramen för den organiserade brottsligheten. Bedömningen börjar i steg 1. Det föreligger en presumtion för grovt brott om någon av faktorerna i p.1-2 är uppfyllda och vi börjar vår bedömning på p. 1, till höger om gränsen för grovt brott. Några förmildrande omständigheter som bryter presumtionen för grovt brott genom att ”förflytta” bedömningsgrunden finns inte. Brottet är således inte att se som ett normal eller ringa narkotikabrott utan det stannar på grovt narkotikabrott.

text: Diagram 2. I följande diagram föreligger inga omständigheter som talar för att brottet skett inom ramen för yrkesmässig narkotikahandel med inriktning på att i vinningssyfte sprida missbruk och utnyttja missbrukarnas beroende eller organiserad narkotikahandel med inriktning på att i vinningssyfte sprida missbruk och utnyttja missbrukarnas beroende. Någon presumtion för att det i så fall avser ett grovt narkotikabrott föreligger inte utan det presumeras ett narkotikabrott av ringa- eller normalgrad. Däremot har syftet inte varit uteslutande för eget missbruk utan huvudsakligen att tjäna pengar och även om det förekommit samköp så har huvudsakligen av vinsten gått till personen, de övriga kanske fått narkotika som finansierat deras missbruk. Brottets omständigheter talar för att det ska bryta presumtionen om normalgraden av brott och övergå till att bedömas som grovt brott.

text: Diagram 3. Det är inte heller uteslutet att det i en situation där ingen faktor ensam gör att brottet blir att bedöma som grovt narkotikabrott ändå sammantaget gör att gärningen blir att bedöma som grovt narkotikabrott.

text: Bedömningsgrunder vid narkotikabrott

text: Bedömning av gärningsmannens roll i en kriminell organisation

text: (Solna tingsrätts dom från den 1 mars 2012 i mål B 4345-11)

text: Person med ledande ställning inom organisation som hanterat 46 kg 100% ren kokain i syfte att överlåta i missbrukarled dömdes till maxstraffet 10 år, med ytterligare +4 år med stöd av 26:2 st.2 p. 3 BrB för mängdbrott till sammanlagda 14 år.

text: Person som varit mer än bara kurir och befattat sig med 4 kg 100%-ig kokain. Han ansågs inte ha någon insyn i hanteringen i Sverige men hade dock viss kontakt med personer i ursprungslandet. Annat än att han tagit order uppifrån i denna organisation var inte styrkt men visade på åtminstone en viss insikt om den organisation inom vilken narkotikahandeln bedrivits, dömdes till 8 års fängelse.

text: En tredje person som likt tvåan bara agerat kurir, hanterat 4 kg rent kokain, fått order från distributionslandet och haft viss insyn i organisationen dömdes till 8 års fängelse men gavs ytterligare +2 år med stöd av 26:2 st.2 p. 3 BrB för mängdbrott då han hanterat ytterligare 760 g rent kokain med ett straffvärde om 5 år vid ett annat tillfälle.

text: Person som endast agerat kurir och endast transporterat de 46 kg rent kokain vid ett tillfälle. Inte haft någon nämnvärd ytterligare befattning med narkotikan, inte haft någon egentlig insyn i organisationen inom vilken narkotikahandeln bedrivits men som måste ha insett att befattningen med narkotikan utgjorde led i en internationell organiserad brottslighet dömdes till 7 års fängelse.

text: Person som vid sammanlagt sju tillfällen förvärvat 1x3.45 g, 5x0,7 g och 1x0,91 g kokain dömdes till 4 månaders fängelse, omvandlat till ST + 100 samhällstjänst.

text: Person som endast vid ett tillfälle förvärvat 0,7 g kokain dömdes till VD + dagsböter (jmf

text: NJA 2008 s 653

text: Varken försvårande eller förmildrande omständigheter

text: :# Kategoriseringen i olika grader av farlighet görs beroende på hur farlig viss narkotika är för samhället i termer av beroende och giftighet i förhållande till arten (

text: prop. 1980/81: 76 s. 212

text: :#* En bedömning om narkotikas farlighet ska även grundas på omständigheterna i det särskilda fallet, se

text: NJA 2011 s. 357

text: p.25-27 där följande omständigheter tillmäts betydelse; :#* antalet missbrukardoser, :#* narkotikans monetära värde, :#* att de tilltalade haft ekonomisk vinning av brotten och att brotten inte haft något samband med eget missbruk.

text: :# Följande bedömningsgrunder ligger till grund vid en jämförelse av olika narkotiska preparats farlighet; (Högsta domstolens dom från den 21 oktober 2011 i mål nr

text: B 2613-11

text: ); :#* uppvisa betydande likheter i fråga om kemisk struktur, :#* uppvisa betydande likheter i fråga om egenskaper, :#* uppvisa betydande likheter i fråga om effekter, :#* uppvisa betydande likheter i fråga om missbruk, :#* uppvisa betydande likheter i fråga om beroende.

text: Mängden narkotika ska inte utgöra den enda bedömningsgrunden vid bedömning av narkotikabrott (

text: NJA 2011 s. 357

text: p. 11). Bruket av tabeller och schabloner som upprättats med stöd av praxis i vilken narkotikaart och mängd anges är förvisso värdefulla hjälpmedel, särskilt vid mindre mängder, men inte när det avser grov brottslighet, (

text: NJA 2011 s. 357

text: p. 22 samt

text: NJA 2008 s. 653

text: ). Omständigheter vid sidan av sort och mängd narkotika bör ha en förhållandevis dominerande betydelse även vid brott av normalgraden (

text: NJA 2012 s. 70

text: p. 5,

text: NJA 2011 s. 675

text: I och II); :# Hit räknas bland annat gärningsmannens roll när det gäller hanteringen i vidare mening (

text: NJA 2004 s. 354

text: Mängdresonemang kan särskilt komma att ske då gärningsmannen; :# tagit befattning med narkotika i stor omfattning (

text: NJA 2011 s. 357

text: p. 28) eller, :# då gärningen varit ägnad att leda till omfattande spridning av missbruk (

text: NJA 2011 s. 357

text: p. 15).

text: Mängdresonemang ska däremot ske genom att ökad betydelse tillmäts den hänsynslöshet som det inneburit att inneha sådan stor mängd, se Högsta domstolens dom från den 21 oktober 2011 i mål

text: B 2613-11

text: . :# När det är fråga om syntetiska katinoner (amfetaminvarianter/-derivat) så har de generellt samma verkningar (Högsta domstolens dom från den 21 oktober 2011 i mål nr

text: B 2613-11

text: ). :# Som jämförelseenhet mellan olika preparat har HD angett att det med hänsyn till att preparatens renhetsgrad ofta varierar förhållandevis kraftigt, är aktuellt att använda sig av termen missbrukardoser, se

text: NJA 2011 s. 357

text: p. 24. Missbrukardoser ska beräknas i relation till en person utan tolerans, se

text: NJA 1997 s. 193

text: . Mindre variationer i renhetsgraden ska inte påverka bedömningen av brottets allvarlighet, se

text: NJA 1998 s. 512

text: . Däremot ska särskilt låg eller särskilt hög renhetsgrad påverka bedömningen, (Hovrätten för nedre norrland i mål B 525-11 och B 850-11 från den 29 september 2011). # I

text: NJA 2012 s. 70

text: p. 10 specificerar HD ett insiktsuppsåt över vad gärningsmannen bort ha insett avseende en mängd narkotika som annan ägde men som med hans tillåtelse förvarades i utrymme tillhörigt honom. Gärningsmannen borde ha insett att den skulle överlåtas på den grunden att han haft vetskap om narkotikans koppling till leverantören och han ansågs därför måste ha förstått att det kunde gälla sådan narkotika. Han kunde således inte påstå att ha inte visste vad den skulle användas till, utan han borde ha insett att det var fråga var om narkotika avsedd att säljas och även den mängden kom att omfattas av hans uppsåt. # Ekonomiskt trångmål och försörjningsbörda mot anhöriga i Mali påverkade inte straffvärdet (Svea Hovrätts dom från den 24 juni 2010 i mål B4008-10). # När det gäller hemodlad cannabis kan vikten av de cannabisplantor som producerats inte utan vidare jämställas med vikten av importerad eller saluförd hasch. Medan den senare vanligen torde vara i sådant skick att hela mängden kan användas för missbruk, kan antas att det vid skörd av nyodlad cannabis finns växtdelar som av olika skäl kasseras av odlaren och aldrig når konsumenterna. (Hudiksvalls tingsrätt från 2011-12-22 i mål B 2329-11) # Tilltalad som klätt en garderob med aluminiumfolie och införskaffat utrustning såsom armaturer, lampor, krukor och gödningsmedel för att odla cannabisplantor i garderoben ansågs inte ha gjort så betydande åtgärder att dessa skulle påverka bedömningen nämnvärt.

text: Försvårande omständigheter

text: • Försäljning av narkotika enligt

text: 1 § 5 p.

text: NSL har högre straffvärdet än innehav av narkotika för eget bruk enligt

text: 1 § 6 p.

text: NSL, (

text: RH 2006:44

text: och

text: NJA 2012 s. 70

text: ). 87 gram kokain som understiger undre gränsen för grovt brott har ändå ansetts utgöra grovt brott då det helt överskuggande syftet med gärningen, har varit att sälja narkotikan i syfte att berika sig själv (HD:s dom från den 13 juli 2012 i mål

text: B 1158-12

text: p. 11). • Vid mängder nära men under minsta mängd för grovt brott ska ett utpräglat försäljnings- och vinstsyftet leda till att straffvärdet ska överstiga minimistraffet för grovt narkotikabrott (HD:s dom från den 13 juli 2012 i mål

text: B 1158-12

text: p. 11). • Olovlig framställning av narkotika som varit avsedd för missbruk är en allvarlig form av narkotikabrott. (Eskilstuna tingsrätt dom från 2012-01-31 i mål B 1046-11) • Befattning med narkotika som inte är avsedd för eget bruk, t.ex. förvaring, har generellt sett ett högre straffvärde än innehav av narkotika för eget bruk. (

text: NJA 2012 s. 70

text: p. 6). • Vid bedömningen av om brottet ska anses grovt ska graden av hänsynslöshet tillmätas förhållandevis stor vikt (

text: NJA 2012 s. 70

text: ). • HD ansåg att särskilda bedömningsgrunder för om det förelåg grovt narkotikabrott utgjordes av, om verksamheten utgjorde led i en verksamhet som bedrivits, se

text: NJA 2011 s. 357

text: p.27-28; o i större omfattning yrkesmässigt (

text: NJA 2011 s. 357

text: p.27-28 och 34-38) alltså om organisationen varit välorganiserad eller inte (Solna tingsrätts dom från den 1 mars 2012 i mål B 4345-11), o avsett särskilt stor mängd narkotika (

text: NJA 2011 s. 357

text: p.27-28), Att någon har hanterat en stor mängd narkotika behöver emellertid inte betyda att han eller hon har haft del i en verksamhet av nu angivet slag eller har känt till att en sådan har förekommit. Att den hanterade mängden narkotika har varit mycket stor är dock ett bevisfaktum som talar i denna riktning (se

text: NJA 2011 s. 357

text: , p. 28 och Högsta domstolens dom från den 11 juli 2012 i mål

text: B 965-12

text: p. 12). o varit av särskilt farlig art hänsynslös art (

text: NJA 2011 s. 357

text: p.27-28). Som särskilt hänsynslöst räknas ett handlade där preparatet är särskilt farligt eller att fråga har varit om systematiskt bedriven överlåtelse till skolelever eller annan ungdom eller till intagna på anstalter (HD:s dom från den 26 mars 2012 i mål

text: B 4343-11

text: p. 11). Även om narkotika gjorts lättåtkomlig till ungdomar (HD:s dom från den 26 mars 2012 i mål

text: B 4343-11

text: ), o organiserad narkotikahandel med inriktning på att i vinningssyfte som inte är obetydlig (

text: NJA 2011 s. 357

text: p. 35) sprida missbruk och utnyttja missbrukarnas beroende (

text: NJA 2011 s. 357

text: p.27-34), o de tilltalade har inte hade stått främmande för en fortsatt och utvidgad handel med narkotikan (

text: NJA 2011 s. 357

text: p.27-34), o om det vid ett samköp inte funnits någon uppdelning av narkotikan mellan köparna utan narkotikan har inhandlats med syfte att gemensamt säljas vidare vid olika fester eller liknande där personerna kanske avsett att dela på förtjänsten, finns det skäl att se allvarligare på situationen (

text: NJA 2011 s. 357

text: p.27-28), o systematiskt bedriven överlåtelse till ungdomar (

text: NJA 2012 s. 70

text: p. 4,

text: Prop. 1980/81:76 s. 203

text: ff. och

text: NJA 2011 s. 357

text: , p. 8 och 15), o den roll gärningsmannen har haft när det gäller hanteringen i vidare mening (

text: NJA 2004 s. 354

text: och

text: NJA 2012 s. 70

text: p 11). Kan tolkas som gärningsmannens ställning i organisationen. Detta kan som Solna tingsrätt skriver i en dom från 1 mars 2012 i mål B4345-11 på s. 64, att om någons befattning varit mer begränsad så ska det förhållandet att det rört sig om mycket stora mängder inte hindra att ett lägre straff utmäts för denne, o Sofistikerad narkotikahantering (

text: NJA 2012 s. 70

text: p. 13) HD motiverar inte vad de menar med sofistikerad men de anger det i samma mening som de anger att den inte varit särskilt hänsynslös vilket talar för att det har att göra med bedömningen om brottet ska ses som grovt (se punkt 3 ovan i denna del, om "Försvårande omständigheter"), o hur omfattande och välorganiserad verksamheten hade varit (HD:s dom från den 26 mars 2012 i mål

text: B 4343-11

text: och

text: NJA 2010 s. 592

text: ), o hur narkotikan hade marknadsförts (HD:s dom från den 26 mars 2012 i mål

text: B 4343-11

text: och

text: NJA 2010 s. 592

text: ), o hur länge verksamheten har fortgått (HD:s dom från den 26 mars 2012 i mål

text: B 4343-11

text: och

text: NJA 2010 s. 592

text: ). • Den stränga straffskala som gäller för narkotikabrott ska förbehållas de allvarligaste gärningarna om det avsett; o internationella brottssyndikat, o i kalkylen för att begå brottet har det närmast haft karaktären av en företagsekonomisk riskfaktor (prop. 1980/81 :76 s. 207 och HD:s dom från den 26 mars 2012 i mål

text: B 4343-11

text: ). • icke betydelselös inblandning i leverantörens narkotikaverksamhet (

text: NJA 2012 s. 70

text: p. 14). • synnerligen stor mängd cannabis (97 kg) har tillsammans med att hanteringen innefattat transport, förvaring och innehav (3 av 17 verben i

text: 1 §

text: NSL) av narkotikan lett till att brottet var att bedöma som grovt. • Cannabisodling som upptagit stora delar av den tilltalades bostad har ansetts utgöra en förhållandevis avancerad verksamhet och (Svea HovR från 2010-05-03 i mål B 9381-09) • Cannabisodling av stor omfattning som bedrevs i stora utrymmen på ett systematiskt sätt och med avancerad utrustning. Verksamheten var yrkesmässigt väl utrustad med reglerbara värmelampor, fläktar, bord för krukor, gödningsmedel, automatisk bevattning med mera. (Hudiksvalls tingsrätt från 2011-12-22 i mål B 2329-11). • Ett stort antal redlinepåsar som var paketerade med narkotika ansågs vara symptomatiskt för den som bedriver handel med narkotika och talade med betydande styrka för att han bedrivit försäljning av cannabis och att odlingen, narkotikainnehavet, således haft ett kommersiellt syfte. Den förklaring som han lämnat till varför han paketerat delar av sitt innehav av cannabis i redlinepåsar, för att lättare kunna smussla med den i relation till sin flickvän som inte gillade att han missbrukade, framstår som så orimlig att den inte förtjänade avseende. (Hudiksvalls tingsrätt från 2011-12-22 i mål B 2329-11). • Tilltalad som inte har någon fast anställning och hade relativt begränsade förvärvsinkomster under en tid av två år och vad som i övrigt framkommit angående hans försörjningsbörda, tre barn och en stor växtodling med avancerad utrustning, i förening med vad han uppgett angående sin egen konsumtion av cannabis, påstod använde 1 g om dagen men påträffades med ca 3 500 g talar också med styrka för att odlingen, narkotikainnehavet, haft ett kommersiellt syfte. (Hudiksvalls tingsrätt från 2011-12-22 i mål B 2329-11). • Redan att brottet utgjort ett led i en verksamhet som bedrivits i större omfattning (ca 30 redlinepåsar med ca 10 g cannabis i varje) och att brottet haft en yrkesmässig prägel (växtodling med avancerad utrustning) samt att han framställt en betydande mängd cannabis (ca 3000 g cannabis) gjorde att brottet bedömdes vara grovt narkotikabrott.

text: Omständigheter som talar mot grovt brott men inte är förmildrande

text: • narkotikabrott som står i ett direkt samband med ett eget narkotikamissbruk som regel inte är avsett att betecknas som grovt, och det får också allmänt sett anses ha ett lägre straffvärde (

text: prop. 1980/81:76 s. 208

text: och

text: NJA 2011 s. 357

text: , p. 8 och 15). Typsituationen är att någon köper narkotika för att själv använda den och att det kan röra sig om beaktansvärda mängder - t.ex. vid samköp - hindrar inte att det i regel ska anses vara fråga om narkotikabrott av normalgraden (

text: NJA 2012 s. 70

text: p. 6). • de tilltalade hade haft en oklar uppfattning om farligheten hos olika narkotikapreparat, (

text: NJA 2011 s. 357

text: p. 13). • framför allt, det inflytande som brottslighetens huvudman hade utövat på dem. HD är oklar på denna punkt. Det vore rimligast att uppfatta det så att HD avser huvudmans inflytande på de tilltalade, då det inte går att utöva något inflytande på narkotika (

text: NJA 2011 s. 357

text: p. 13). • om flera personer gemensamt inhandlat narkotika enbart för att få ett bättre pris och narkotikan redan från början varit avsedd att delas upp mellan de inblandade på ett visst sätt, finns det anledning att i icke försvårande riktning vid straffvärdebedömningen ta hänsyn till att varje köpare i realiteten inte disponerat mer än den egna andelen (

text: RH 2006:44

text: ). • Samköp som är utpräglat missbruksrelaterad för eget bruk utan vinningssyfte och där det är fråga om begränsad överlåtelse med starka tidssamband (

text: NJA 2011 s. 675

text: I och II). • Den tilltalades inblandning har varit tillfällig och kortvarig (

text: NJA 2012 s. 70

text: p. 14). • Den tilltalade har inte utlovats någon ersättning även om han räknade med att dra fördelar av, i detta fall, förvaring av narkotika (

text: NJA 2012 s. 70

text: p. 14). • Den tilltalade hade av ett parti cannabisharts till ett uppskattat värde av 5 829 300 kr för hela partiet (97 155 g * 60 kr/g) fått ersättning till ett värde av 12 000 kr och tagit narkotika till ett värde av 6 000 vilket avsågs vara förhållandevis begränsad i relation till hela partiets uppskattade vinst och innebar att det inte resulterade i någon straffskärpning (HD:s dom från den 26 mars 2012 i mål

text: B 4343-11

text: p. 22). • delaktigheten varit passiv och okvalificerad, i detta fall avsett förvaring av narkotika i utrymme som den tilltalade endast bistod med. Den tilltalade hade inte haft någon fysisk eller administrativ befattning med narkotikan (

text: NJA 2012 s. 70

text: p. 14). • Verksamheten låg förhållandevis långt ifrån delaktighet i den organiserade och ofta internationella narkotikahandel för vilken de övre delarna av straffskalan främst är avsedda.(HD:s dom från den 26 mars 2012 i mål

text: B 4343-11

text: p. 14). • Det förhållandet att narkotikan har haft en renhetsgrad av låg halt talar även för att de tilltalades roll är närmare brukarnas än högre upp i en organisation.(Svea Hovrätts dom från den 30 maj 2012 i mål

text: B 3306-12

text: Förmildrande omständigheter

text: • Den tilltalade uppfattade sitt uppdrag i narkotikahanteringen som att det skulle avse en mycket mindre mängd, än det i slutet blev (HD:s dom från den 26 mars 2012 i mål

text: B 4343-11

text: ). Den tilltalade hade enligt utsago tidigare i målet sagt att den trodde den som en väntjänst i syfte att få betala lågt pris vid köp av narkotika för eget bruk trott att det var ett mindre paket eller liknande och blev överrumplad av att det handlade om 97 kg. När den tilltalade väl förstod hur mycket det handlade om hade han blivit överrumplad och inte vågat backa ur. • tilltalad som inte tagit egna initiativ i narkotikahanteringen utan endast följt anvisningar (HD:s dom från den 26 mars 2012 i mål

text: B 4343-11

text: p. 24). • transporten av narkotikan var begränsad till att endast avse transport inom Sverige och en mycket kort tids innehav och förvaring (HD:s dom från den 26 mars 2012 i mål

text: B 4343-11

text: p. 24). • vetskap om att det handlat om narkotikahantering är inte försvårande utan det krävs i så fall att den tilltalade vet något om hur den är upplagd och vilken omfattning den har (HD:s dom från den 26 mars 2012 i mål

text: B 4343-11

text: p.24). • I situationer där det rör sig om en begränsad mängd narkotika och det rört sig om ett enstaka mindre förvärv utgör brottets art inte något hinder mot att välja villkorlig dom som påföljd (

text: NJA 2008 s 653

text: ). • Att heroinet aldrig kommit ut på marknaden, då den tilltalade greps, var förvisso inte den tilltalades förtjänst men ansågs som en omständighet vilken rimligen måste vägas in. (Södertörn tingsrätts dom från den 9 mars 2012 i mål B 12880-11).

text: Renhetsgradens betydelse

text: Med renhetsgrad avses koncentrationen av den rusgivande substansen. Mindre variationer i renhetsgraden ska inte påverka bedömningen av brottets allvarlighet, se

text: NJA 1998 s. 512

text: där en viss narkotika hade en renhetsgrad på i snitt 4 % i förhållande till den normala renhetsgraden på gatan som låg vid 5 %. Däremot ska särskilt låg eller särskilt hög renhetsgrad påverka bedömningen (Hovrätten för nedre norrland i mål B 525-11 och B 850-11 från den 29 september 2011). En anledning till en sådan betraktelse kan fås av den argumentation Hovrätten över Skåne och Blekinge gjorde i domen från den 23 feb 2011 i mål B 1486-10;

text: "Mefedron har hitintills på marknaden förekommit i mycket ren form medan förhållandet i dagsläget snarast är det motsatta för heroin som i missbrukarled i allmänhet är starkt utspätt. Vad som i praktiken vägs och ligger till grund för en straffvärdebedömning när det gäller ett heroinbeslag är med andra ord i många fall en stor mängd inaktiva ämnen medan detta alltså så här långt inte varit fallet med mefedron. Flera för att inte säga den övervägande delen av narkotiska preparat som förekommer på marknaden beskriver en utveckling där substansen i samband med introduktion har en förhållandevis hög renhet för att därefter över tid allt mer spädas eller blandas ut. I målet har inte förekommit något som motsäger att hanteringen av mefedron kommer att följa samma utveckling. När ett i praktiken nytt narkotiskt preparat straffrättsligt ska bedömas kan det enligt hovrättens mening inte bortses från detta förhållande."

text: Narkotika blir utspädd och som Solna tingsrätts dom från den 29 feb 2012 i mål B 8830-11 anger, den håller en låg kvalité och detta kan inte bortses från. Det går inte av domarna att utläsa om domstolen med differens avser den absoluta differensen på en procentenhet eller den relativa differensen mellan olika renheter. I målet skulle den absoluta differensen bli 5-4=1 % och den relativa differensen skulle bli (5-4)/5=20%. För narkotika där normal renhetsgrad är 20 %, istället för de redovisade 4%, är det därför möjligt att argumentera att domstolen avsåg liten variation innebära en avvikelse på antingen;

text: • 19%-21% (20+/-1% absolut differens på en procentenhet) eller, • 17%-23% (20+/-3% relativ differens.

text: Rimligt vore att resonemang om renhet föregår alla resonemang om missbrukardoser. I Solna tingsrätts dom från den 29 feb 2012 i mål B 8830-11 angav tingsrätten att en halt av 10 respektive 11 % kokainhydroklorid (normala 50 %) har inte ansetts vara av bra kvalitet och den relativt låga halten kokainhydroklorid borde tillmätas viss betydelse när det gällde att fastställa gärningarnas straffvärde. Liknande resonemang skulle resultera i att 100 gram amfetamin med en renhet på exempelvis 4 %, i relation till den normala renheten i missbrukarled på 20-40 % kommer vara från (20% delat med 4 %)=5 ggr svagare upp till och med (40 % delat med 4%)= 10 ggr svagare. Av samma anledning kommer 100 g amfetamin med 4 % renhet resultera i mellan (100/5 ggr svagare) = 20 g upp till och med (100/10 ggr svagare)= 10 g, alltså mellan 10-20 g amfetamin i missbrukarled. Antalet missbrukardoser blir då mellan (10 g amfetamin/100 mg missbrukardos)=100 missbrukardoser upp till och med (20 g amfetamin/100 mg missbrukardos)= 200 missbrukardoser.

text: Som exempel kan vi ta Göta Hovrätts dom i mål nr B 2586-11 från den 21 nov 2011 där den tilltalade stod åtalad för att olovligen innehaft sammanlagt 448,7 gram amfetamin med en renhetsgrad på mellan 6-9%. Domstolen anger också att gränsen till grovt brott går vid 250 g amfetamin och fastställer därefter tingsrättens dom i vilken den tilltalade dömdes för grovt narkotikabrott till 2 års fängelse. Innan vi tillämpar våra nyvunna kunskaper i narkotikamatematik kan vi till en början konstatera att rättsfallet inte anger hur mycket av varje sort narkotika det finns. Så låt oss göra våra beräkningar utifrån den högsta renhetsgraden på 9 %. 1. Normala renheten i missbrukarled på 20-40 %. 2. Aktuell renhetsgrad 9 % 3. Variation: a. Undre 20 % : (20/9)=2.2222 b. Övre 40 % : (40/9)=4.4444

text: Mängd narkotika med renhetsgrad i beaktelse: a. Undre värde : 448.7/2.2222= 201.9 g. b. Övre värde : 448.7/4.4444= 100.96 g.

type: punkt

text: Den tilltalades mängd amfetamin motsvarar således mellan 100.96 – 201.9 g amfetamin med normal renhetsgrad. Ett värde långt under det som krävs för att brott ska betecknas som grovt och för vilken det krävs 250 g amfetamin.

type: lista

text: Det går även att omvandla narkotikan till missbrukardoser, men i just detta specifika fall spelar det ingen roll om vi gör det eller inte då vi rör oss inom samma slags narkotikaart. Användningen av missbrukardoser kommer främst till användning då vi har att göra med flera olika sorters narkotika samtidigt då vi måste ställa de olika arterna mot varandra. Exakt hur detta däremot ska göras har ännu inte varit uppe till behandling hos HD.

text: Att domstolar inte är främmande för en sådan här hantering kan fås av Eskilstuna tingsrätts dom från den 6 mars 2009 i mål B 2879-08 där de implicit argumenterar för renhetsgradens betydelse avseende kvaliténs betydelse även i andra sammanhang än just Tramadol. Särskilt med tanke på att straffrättens analogiförbud inte gäller så länge omständigheter talar för den tilltalades fördel borde följande motivering kunna användas då där konstateras att väldigt utspädd Tramadol, inte är narkotikaklassad. I sammanhanget kan poängteras att normal renhetsgrad i en missbrukardos närmast borde motsvaras av den medicinska tablettformen som har en halt av 100%.

text: "Narkotikaklassningen av Tramadol har emellertid undantag. Från narkotikaklassningen av Tramadol har undantag gjorts för beredningar för medicinskt eller vetenskapligt bruk som innehåller högst 400 mg Tramadol per avdelad dos i blandning med en eller flera ingredienser eller som innehåller högst 10 % Tramadol om beredningarna inte är avdelade i doser"

text: Med deras resonemang skulle således 100 g amfetamin med 4 % renhet alltså utgöra 100-200 missbrukardoser.

text: Vissa avgöranden verkar peka på att rättsutvecklingen kan vara på väg åt just detta håll även om graderingen inte sker med matematisk precision utan i mindre hopp. Exempelvis Ångermanlands tingsrätts dom från den 20 jan 2012 i mål B 2006-11 där en tilltalad stod åtalad för innehav av 2 % cannabis, vilket är 1/2 av normala 4-5% halten och för vilken straffvärdet för gärningen reducerades till ungefär hälften i förhållande till det värde som skulle ha gällt om mängden cannabis hade haft den normala renheten. Det samma skedde i Attunda tingsrätts dom från den 8 juni 2011 i mål B 3215-11 där straffvärdet ansågs vara lägre än vad en ren bestämning utifrån mängden skulle innebära, då renhetsgraden av heroinet var så mycket lägre än vad som kan anses ”normalt”. Slutligen användes i Hudiksvalls tingsrätt från 2012-04-12 i mål B 2196-11 där de tilltalade innehaft cannabis på 472 g och en THC-halt av 6 procent att mängden hasch skulle räknas som 472 g men att en andra mängd på 403 g och en THC-halt av 3 procent skulle räknas som 1/3 av en normal renhetsgrad på 20% för vilken mängden, ur straffvärdesynpunkt, skulle räknas som ca 130 g och inte 403 g.

text: Renhetsgraden har även betydelse för undre gränsen av vad som är att se som narkotika. I följande författningar undantas vissa substanser från att betecknas som narkotika fast de innehåller narkotiska preparat.

text: Avslutande synpunkter om bevisbördan avseende renhetsgrad

text: Det är åklagaren som har bevisbördan för att preparaten inte haft en särskilt låg renhetsgrad, vilket är något som kan påverka den straffrättsliga bedömningen såvitt avser rubricering och straffmätning (

text: NJA 1998 s 512

text: ). Högsta domstolen har i det angivna rättsfallet uttalat att det vid tillverkning och försäljning av narkotika ofta finns anledning att utan närmare utredning utgå från att narkotikan i fråga haft en relativt normal renhetsgrad, och att mindre variationer i fråga om renhetsgraden inte heller är sådana att de bör påverka den straffrättsliga bedömningen. För att en reduktion ska ske måste det finnas någon omständighet, som ger en antydan om att narkotikan har varit avsevärt svagare än vad som är normalt. Kravet på sådan utredning bör ställas förhållandevis lågt (

text: RH 2008:20

text: ). Om t.ex. den tilltalade själv uppger att han har god kännedom om att koncentrationen var sällsynt låg och det inte finns skäl att lämna påståendet utan avseende, bör detta vara tillräckligt (

text: NJA 1996 s. 478

text: och

text: RH 2008:20

text: ). En slutsats av det sagda är att det av analysbesked är oklart i vilken koncentration en viss narkotika har så är det inte någon indikation om hur stor halt som oanalyserad narkotika har då det saknas grund för de oanalyserade partierna.

text: Intressant i sammanhanget är att det är vanligt att något sådant beviskrav fulkomligt saknas utan renhetsgraden helt enkelt presumeras vara av en viss halt. Som exempel kan anges Södertörns tingsrätts dom från den 24 maj 2012 i mål B 1998-11 där den som analyserat dopningsmedlet Stanozolol gjort sin mängdberäkning;

text: [u]tifrån en antagen renhet om 99 procent.

text: Sådan bevisföring borde rimligen enkelt kunna angripas med vad som anförts och med stöd i att man är oskyldig tills motsatsen är bevisad, inte tills motsatsen är antagen.

text: Socialstyrelsens narkotikaförteckningar (1974:712)

text: 2 § Till narkotika hänföres icke a) beredningar av opium eller morfin, som innehåller högst 0,2 procent morfin, beräknat som vattenfri morfinbas, i blandning med ett eller flera andra terapevtiskt verksamma, icke narkotiska ämnen; b) beredningar, som innehåller högst 0,1 procent kokain, beräknat som kokainbas, i blandning med ett eller flera andra terapevtiskt verksamma, icke narkotiska ämnen; c) beredningar, som i varje enkeldos innehåller högst 100 milligram av ett i förteckning III upptaget ämne i blandning med en eller flera andra ingredienser och högst 2,5 procent i ej doserade beredningar; d) beredningar av difenoxin, som i varje enkeldos ej innehåller mer än 0,5 milligram difenoxin och en mängd atropinsulfat, som motsvarar minst fem procent av difenoxindosen; e) beredningar av difenoxylat, som i varje enkeldos ej innehåller mer än 2,5 milligram difenoxylat, beräknat som bas, och en mängd atropinsulfat, som motsvarar minst en procent av difenoxylatdosen. f) beredningar av propiram, som i varje enkeldos ej innehåller mer än 100 mg propiram i blandning med minst samma mängd metylcellulosa.

text: Narkotikaförteckningar och renhetsgradens betydelse för lovligt innehav

text: I Förordning (

text: ) om kontroll av narkotika anges situationer för vilken innehav av vissa former av narkotika inte är att se som olovlig enligt

text: 1 § 1 st. p

text: 6 NSL. Förordningen måste läsas parallellt med Läkemedelsverkets föreskrifter (

text: LVFS 2011:10

text: ) om förteckningar över narkotika. Sammanfattningsvis anges i förteckningen

text: LVFS 2011:10

text: följande; Alla narkotikaklassade ämnen i Sverige indelas i fem olika förteckningar, vilka regleras genom Läkemedelsverkets föreskrifter (

text: LVFS 2011:10

text: ) om förteckningar över narkotika. Indelningen följer i huvudsak internationella förteckningar och i Sverige har de följande innebörd:

text: • Förteckning I, narkotika som normalt inte har medicinsk användning. • Förteckning II–IV, narkotika som vid medicinsk användning och som vid varje införsel eller utförsel kräver ett import/exportcertifikat. • Förteckning V, narkotika enligt svensk lag men som inte omfattas av internationella konventioner.

text: Indelningen berör i huvudsak bara den legala hanteringen av narkotiska ämnen och reglerar förutom import/export även distribution och förvaring inom landet. Även läkares förskrivning av narkotikaklassade läkemedel påverkas. Här följer en redogörelse av några praktiska konsekvenser av indelningen tillsammans med exempel på substanser, som upptas i de olika förteckningarna.

text: Förteckning I

text: Här klassas heroin, cannabis, psilo¬cybin, kat, LSD, ecstasy och ett flertal ecstasyliknande ämnen. Dessa preparat får inte föras in i landet utom för viss medicinsk eller vetenskaplig forskning efter medgivande av Läkemedelsverket.

text: Förteckning II

text: Amfetamin och liknande syntetiska ämnen med medicinsk användning finns i denna förteckning liksom kokain, morfin, metadon, GHB m.fl. substanser. Även flunitrazepam (Rohypnol) finns i förteckning II sedan maj 2001. Medel i förteckning II får vid varje enskild inresa i landet medföras i en mängd som motsvarar högst fem dagars förbrukning avsett för eget bruk, vilket skall styrkas. Vid förvaring hos distributörer, på sjukhus och apotek skall preparaten alltid hållas inlåsta. För läkare innebär det att förskrivning av läkemedel i förteckning II måste ske på särskild receptblankett. Dessa blanketter är svårare att förfalska och får t.ex. bara användas för ett uttag. Till kategori II räknas även ämnet Levometorfan (II) . Ett ämne som av SKL inte särskiljs från heroin i samband med beräkningen av heroinhydroklorids renhetshalt.

text: Förteckning III

text: Upptar bl.a. substanserna kodein och dextropropoxifen. Dessa ämnen omvandlas till morfin i kroppen och ingår i en mängd smärtstillande tabletter som ofta missbrukas. Tabletter som Citodon, Treo Comp, Dexofen och Doleron med flera är dock inte klassade som narkotika, trots att de innehåller kodein respektive dextropropoxifen. För att komma in på narkotikalistan krävs att varje tablett (dos) innehåller minst 100 mg kodein eller minst 135 mg dextropropoxifen, vilket dessa tabletter inte gör. För substanserna i förteckning III gäller i övrigt samma restriktioner som för förteckning II.

text: Förteckning IV

text: Här återfinner vi bensodiazepiner, utom flunitrazepam, och barbiturater, dvs. lugnande medel och sömnmedel. Dessa medel får medföras vid inresa från utlandet i en mängd, som motsvarar högst tre veckors förbrukning för personer bosatta i Sverige, och för högst tre månaders förbrukning för personer bosatta utomlands och på tillfälligt besök i Sverige. Förvaring på apotek och sjukhus är inte lika rigorös men läkare måste använda den särskilda receptblanketten även för dessa preparat.

text: Förteckning V

text: Denna förteckning omfattar bl.a. sömnmedlen Imovane och Stilnoct. Här gäller i övrigt samma regler som för förteckning IV med undantag för att import/exportcertifikat inte krävs. Till kategori V räknas även ämnet Dextrometorfan. Ett ämne som av SKL inte särskiljs från heroin i samband med beräkningen av heroinhydroklorids renhetshalt.

text: Påföljdsfrågor

text: Inledningsvis konstaterar Högsta domstolens dom från den 11 juli 2012 i mål

text: B 965-12

text: p. 6 att det är endast i mycket speciella situationer som det finns skäl att för en lägre grad av ett brott döma till ett straff som ligger inom straffskalan för den högre graden (se

text: NJA 2011 s. 675

text: p. 18-20). Utgångspunkten är därför att den del av straffskalan för en viss grad av ett gradindelat brott som är gemensam med straffskalan för den närmast högre graden av brottet inte ska användas när straffet för den lägre graden av brottet ska bestämmas. (Se Martin Borgeke, Att bestämma påföljd för brott, 2 uppl. 2012, s. 140 ff.)

text: Hovrätten för Nedre Norrland har den 8 november 2011 i mål B 539-11, till följd av Högsta domstolen domar den 21 oktober 2011 om narkotikabrottslighet (

text: B 2613-11

text: och

text: B 2944-11

text: ), ansett att straffmätningen även för cannabis bör sänkas något i jämförelse med tidigare praxis.

text: Enligt praxis är narkotikabrott som inte är ringa brott av sådan art att påföljden normalt ska bestämmas till fängelse. Presumtionen för fängelse gör sig dock främst gällande beträffande gärningar som ingår som led i försäljning av narkotika.

text: Amfetamin

text: Hit kategoriseras

text: amfetamin

text: metamfetamin

text: preludin

text: ritalin

text: (Högsta domstolens dom från den 6 juni 2011 i mål B 5412/10). Hit hör även narkotikaklassade syntetiska

text: katinoner

text: som

text: MDPV

text: mefedron

text: butylon

text: och

text: metedron

text: (Högsta domstolen

text: B 2944-11

text: från den 21 oktober 2011),

text: metylon

text: flefedron

text: , nefyron och N-etylkatinon (Högsta domstolens dom från den 21 oktober 2011 i mål nr

text: B 2613-11

text: ). Ecstasy är lika farligt som amfetamin (HD:s dom från den 13 juli 2012 i mål

text: B 1158-12

text: p. 9). De senare grupperna faller även in under benämningen

text: designerdrog

text: . # En större

text: lista över huvudsakligen designerdrugs och viss annan narkotika som, såvitt jag vet, inte prövats i domstol återfinns efter denna länk

text: samt här

text: Normal missbrukardos (Amfetamin)

text: lägst 100 mg (

text: NJA 2011 s. 357

text: på s. 19).

text: Normal missbrukardos (Mefedron)

text: 50 mg mefedron ger ruseffekt för en icke tillvand "naiv" person (Hovrätten över Skåne och Blekinges dom från den 23 feb 2011 i mål B 1486-10). Stockholms tingsrätt har angett 75 mg då missbruksdos vid oralt intag uppgår från 75 mg och vid nasalt intag från 40 mg. (Stockholms tingsrätts dom från den 12 maj 2010 i mål B 1941-10).

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: 20 % -40 % (

text: NJA 2011 s. 357

text: på s. 19). I tidigare led kan dock koncentrationen vara avsevärt högre, 88-100 %. (Borgeke Påföljdspraxis s. 642). Av påstående kan slutsatsen dras att ju högre renhetsgrad så kan det presumeras vara ett förfarande i ett tidigare skede av hanteringen. Ju tidigare skede desto större sannolikhet at det rör sig om distributionsled och inte missbrukarled.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: 500 g amfetamin (ca 5000 missbrukardoser utan hänsyn renhetsgrad) (HD:s dom från den 13 juli 2012 i mål

text: B 1158-12

text: p. 9).

text: Undre gräns för grovt brott i mängd (mefedron)

text: 15 g.

text: Cannabis

text: Av regeringens förteckning över substanser som ska anses som narkotika enligt

text: narkotikastrafflagen

text: - bilaga 1 till förordningen (

text: ) om kontroll av narkotika - framgår att med

text: cannabis

text: ska förstås de ovanjordiska delarna av varje växt av släktet Cannabis (med undantag av frön), från vilka hartset inte har blivit extraherat och oavsett under vilka benämningar de förekommer. Cannabis är att bedömas som en mindre farlig narkotikasort än amfetamin och som en avsevärt mindre farlig drog än kokain och heroin, Högsta domstolens dom den 26 mars 2012 i mål

text: B 4343-11

text: p. 21.

text: Cannabis förekommer i olika former

text: Normal missbrukardos

text: 5-7 mg

text: THC

text: per ”joint” eller pipstopp (

text: RH 2006:61

text: ) Denna dos erhålls om man av material, som innehåller ca 1 % THC, använder ca 0,5-1 gr.

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: 4-6% Hudiksvalls tingsrätt från 2012-04-12 i mål B 2196-114, 5% (Ångermanlands tingsrätt från den 20 jan 2012 i mål B 2006-11).

text: Låg renhetsgrad

text: 2 % renhet ledde till att straffvärdet för gärningen reducerades till ungefär hälften i förhållande till det värde som skulle ha gällt om mängden cannabis hade haft den normala renheten på 4-5 %. (Ångermanlands tingsrätt från den 20 jan 2012 i mål B 2006-11). Låg halt 3 % ansågs vara 1/3 av en normal missbrukardos Hudiksvalls tingsrätt från 2012-04-12 i mål B 2196-114.

text: Cannabisplantors renhetsgrad

text: Småplantor/sticklingar mindre än 1 % THC Stjälkar, kvistar mindre än 1 % THC Blad ca 1-3 % THC Blomställningar ca 1-20% THC

text: Cannabisolja/extrakt

text: Cannabisolja

text: kan tillverkas genom att extrahera hela eller delar av cannabisplantan med lösningsmedel som sedan får avdunsta. Genom detta förfarande kan även material med låga THC-halter anrikas.

text: Ecstacy

text: Ecstacy

text: eller MDMA som det också kallas bedöms vara lika farligt som amfetamin (HD:s dom från den 13 juli 2012 i mål

text: B 1158-12

text: p. HD:s dom den 11 juli 2012 i mål

text: B 965-12

text: p. 10) Men inte lika farligt som kokain (HD:s dom från den 13 juli 2012 i mål

text: B 1158-12

text: p. 10)

text: Normal missbrukardos

text: En tablett (HD:s dom från den 13 juli 2012 i mål

text: B 1158-12

text: p. 9) motsvarande 50-150 mg (

text: NJA 2011 s. 357

text: på s. 19) 0.4 g (Hovrätten över Skåne och Blekinge i dom från den 23 feb 2011 i mål B 1486-10).

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: 5000 tabletter, se HD:s dom från den 13 juli 2012 i mål

text: B 1158-12

text: p. 9.

text: Fentanyl/Leptanal

text: Om

text: fentanyl/leptanal

text: Farligare än heroin (

text: RH 2004:26

text: Normal missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: OKÄNT.

text: GHB

text: Om

text: GHB

text: Ligger på samma farlighetsnivå som ecstasy men inte lika farligt som heroin (

text: NJA 2002 s. 365

text: Normal missbrukardos

text: 1 cl drickfärdig lösning (

text: NJA 2011 s. 357

text: på s. 19).

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: 30-50% (Göta Hovrätts dom från den 11 jan 2011 i mål B 3311-10).

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: 3 liter GHB motsvarar 300 missbrukardoser utan hänsyn till renhetsgrad, se

text: NJA 2011 s. 357

text: på s. 19.

text: Industrihampa

text: Om

text: hampa

text: Om det är industrihampa bedöms det inte som narkotika (

text: NJA 2007 s. 219

text: ). För att hampa ska vara industrihampa gäller att förutsättningarna i bilaga 1 till förordningen (

text: ) om kontroll av narkotika är uppfyllda. Där anges att med cannabis inte ska förstås hampa som dels är avsedd för fiberproduktion och har en THC-halt understigande 0,2 % (art. 39 Rådets förordning

text: (EG) nr 73/2009

text: ), dels att det sökts om EU-stöd. :# är av sort som kan berättiga till stöd enligt

text: rådets förordning (EG) nr 1782/2003

text: om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (och om ändring av vissa angivna förordningar) och

text: rådets förordning (EG) nr 1673/2000

text: om den gemensamma organisationen av marknaderna för lin och hampa som odlas för fiberproduktion och :# odlas efter det att ansökan om direktstöd för sådan odling enligt

text: rådets förordning (EG) nr 1782/2003

text: givits in till behörig myndighet.

text: Industrihampa, som inte är narkotikaklassad, förutsätter tillstånd för odling och frömaterialet skall ha THC-halter understigande 0,2 %, se uttalande av forensiker vid SKL i Hovrätten för Övre norrland från den 2011- 01-28 i mål B 1060-10.

text: Heroin

text: Heroin

text: är farligare än

text: morfin

text: och

text: metadon

text: se

text: NJA 1985 s. 726

text: och

text: NJA 1996 s. 478

text: Oxycontin/Oxikodon

text: är något mindre farligt än

text: Buprenorfin eller som det också kallas Subutex

text: RH 2010:11

text: ). Subutex/Buprenorfin jämställs med Heroin (

text: RH 2007:45

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: Har i praxis ansetts vara 25 g vilket motsvarar ca 300 missbrukardoser utan att någon hänsyn getts till renhetsgraden,

text: NJA 2011 s. 357

text: på s. 19.

text: Normal missbrukardos Buprenorfin/Subutex

text: 2 mg (

text: RH 2007:85

text: Normal missbrukardos Subutex

text: 50-100 mg, se

text: NJA 2011 s. 357

text: på s. 19.

text: Normal missbrukardos Heroin

text: 50 mg

text: NJA 1997 s. 193

text: . Dödlig dos för en icke tolerant person ligger mellan 30 och 50 mg och med beaktande av att missbrukardoser ska beräknas i relation till en person utan tolerans, se

text: NJA 1997 s. 193

text: är det mer rimligt att en normaldos heroin är att se som ligga på 30 mg. procent (se

text: RH 2008:20

text: , jfr

text: NJA 1997 s. 193

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos heroin

text: 20-50 %

text: NJA 1997 s. 193

text: . Vissa domstolar vill gärna sänka denna renhetsgrad och Attunda tingsrätts dom från den 8 juni 2011 i mål B 3215-11 angavs normal renhetsgrad ligga mellan 15-50 %. Jag ställer mig tvivlande till detta låga värde och vill hellre gå på HD:s renhetsgrad på 20 %

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: OKÄNT.

text: Kat

text: Normal missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: OKÄNT.

text: Om JWH-073

text: En syntetisk cannabinoid som ingår i bland annat

text: Spice

text: . Vid bedömningen av spice, som preparerats med JWH-073, farlighet och betydelsen av halten av rusgivande substans bör den åtminstone jämställas med cannabis, se HovRätten för västra Sveriges dom från 2012-12-11 i mål B 2265-12.

text: Normal missbrukardos

text: 0,5 g, se HovRätten för västra Sveriges dom från 2012-12-11 i mål B 2265-12.

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: En halt om 2,5 % JWH-073 i spice har inte ansetts så låg att den skulle påverka varken rubricering eller straffvärde, se se HovRätten för västra Sveriges dom från 2012-12-11 i mål B 2265-12. En rimlig slutsats är att renhetsgraden i en normaldos är högre än 2,5 %.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: OKÄNT.

text: Kokain

text: Kokain

text: är starkare än amfetamin (HD:s dom från den 13 juli 2012 i mål

text: B 1158-12

text: p. 8), LSD och Ecstasy, däremot svagare än Heroin (

text: NJA 1983 s. 754

text: och

text: NJA 1992 s. 235

text: Crack

text: ligger på samma nivå som kokain. När det avser

text: cocablad

text: , multiplicera mängden blad med 0.02.

text: Normal missbrukardos

text: Strax under 100 mg (

text: NJA 2011 s. 357

text: på s. 19 och HD:s dom från den 13 juli 2012 i mål

text: B 1158-12

text: p. 7).

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: Torde vara ca 50 % (Borgeke/Sterzel, Studier rörande påföljdspraxis med mera, 2009, s. 645); :# Kokainhydrokloridhalt lägre än 3,5 % är speciellt låg, :# Kokainhydrokloridhalt lägre än 7 % särskilt låg (Hovrätten över Skåne och Blekinges dom den 30 januari 2012 i mål B 2271-11 och

text: RH 2008:69

text: ), :# Kokainhydrokloridhalt högre än 45 % hög och, :# en högre Kokainhydrokloridhalt än 65 % speciellt hög.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: 100 g (ca 1000 missbrukardoser utan hänsyn renhetsgrad) (HD:s dom från den 13 juli 2012 i mål

text: B 1158-12

text: p. 10)

text: LSD

text: LSD:s

text: farlighet ligger mellan amfetamin och kokain (

text: NJA 1992 s. 235

text: ). Hit kategoriseras

text: Bromo-Dragonfly

text: RH 2008:82

text: PMMA

text: och

text: 2 C-B

text: . Normal missbrukardos Bromo-Dragonfly 200 mikrogram (

text: RH 2008:82

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: OKÄNT.

text: Marijuana, Cannabisharts

text: Innehav av

text: hasch

text: är lika strängt som marijuana (

text: NJA 1998 s. 512

text: Normal missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: OKÄNT.

text: MDPV

text: MDPV

text: jämställs i farlighetshänseende med amfetamin (Högsta domstolen

text: B 2944-11

text: från den 21 oktober 2011).

text: Liten missbrukardos

text: 5-8 mg Stark dos: 15-20 mg (Göta Hovrätts dom från den 1 juni 2010 i mål B 1027-10)

text: Normal missbrukardos

text: Mellan 50 och 100 mg, med beaktande av tvivelsmålets fördel 100 mg) Svea Hovrätts dom från den 4 maj 2011 i mål B 2247-11 s. 6). MDPV: Liten dos: 5-8 mg. Stark dos: 15-20 mg. (Göta HovR dom från den 1 juni 2010 i mål B 1027-10)

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: OKÄNT.

text: Mefedron

text: Om mefedron

text: Mefedron ska i farlighetshänseende jämställas med ecstacy och amfetamin. * Angående jämförelse ecstacy se Svea hovrätts domar 2011-05-11 i mål nr B152-11 och 2010-11-23 i mål nr B 5785-1. * Angående jämförelse med amfetamin, se Högsta domstolens dom 2011-06-16 i mål

text: B 5412-10

text: där HD förklarat att mefedrons generella farlighet inte på något för straffvärdebedömningen i det målet avgörande sätt skiljer sig från amfetamins generella farlighet (p. 33).

text: Normal missbrukardos

text: En missbrukardos mefedron är 100 mg, se Svea hovrätts dom från 2011 -05-11 i mål nr B 152-11.

text: Metadon

text: Metadon

text: är farligare än

text: morfin

text: men 1/2 gång så farligt som

text: heroin

text: NJA 1996 s. 478

text: och

text: NJA 1997 s. 193

text: Normal missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: OKÄNT.

text: Metandrostenolon

text: Om Metandrostenolon även kallat ryssfemmor

text: Metandrostenolon var föremål för bedömning i

text: NJA 1995 s 89

text: I och II. Dock argumenteras inte renhetsgrader.

text: Beträffande dopningsmedels farlighet uttalade departementschefen vid tillkomsten av

text: lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel

text: följande. Det är delvis oklart hur en användning av läkemedel som innehåller anabola steroider påverkar den mänskliga organismen på lång sikt. De anabola steroidernas verkningssätt – äggvitenybildande – tyder dock på att de på ett allvarligt sätt kan rubba kroppens normala funktion och ger anledning att befara skadeverkningar i form av störningar i hormonbalansen och fettomsättningen, vilket bl a innebär höjd risk för åderförkalkning och kranskärlssjukdomar. Ungdomar som ännu inte slutat växa kan stanna i växten om de ges anabola steroider. Liksom naturligt testosteron kan anabola steroider leda till en bestående virilisering hos kvinnor samt sterilitet hos män. Även andra skador, bl a vissa sällsynta former av cancer, misstänks ha samband med användning av anabola steroider.

text: Psykisk påverkan har också rapporterats, bl a ökad aggressivitet, se

text: prop 1990/91:199 s 16

text: Normal missbrukardos

text: Pillerform styckvis. Introduktionsdos för en icke tillvand är 5 tabl/dag, se

text: NJA 1995 s 89

text: I.

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: OKÄNT.

text: Morfin

text: Morfin

text: är mindre farligt än metadon och heroin, (

text: NJA 1996 s. 478

text: Normal missbrukardos

text: KÄNT.

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: OKÄNT.

text: Opium

text: Om opium

text: Råopium, mjölksaften ur vallmo, är en tredjedel så farlig som samma mängd heroin (

text: NJA 1994 s. 374

text: Normal missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: OKÄNT.

text: PCP

text: Om PCP även kallat ängladamm samt fencyklidin

text: Normal missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: OKÄNT.

text: Psilobycin, magic mushrooms

text: [en.wikipedia.org/wiki/Psilocybin Om Psilocybin]

text: Normal missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: OKÄNT.

text: Rohypnol (=flunitrazepam)

text: Om Rohypnol

text: Jämställs i farlighet med GHB och ecstasy (

text: NJA 2003 s. 339

text: Normal missbrukardos

text: 5 tabletter å l mg.

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: OKÄNT.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: 1000 tabletter (200 missbrukardoser utan hänsyn renhetsgrad) (

text: NJA 2003 s. 339

text: och

text: NJA 2011 s. 357

text: på s. 19).

text: Spice

text: Om spice

text: Med uttrycket spice avses växtmaterial preparerat med syntetiska cannabinoider som exempelvis den syntetiska cannabinoiden

text: , se HovR för västra Sveriges dom från 2012-12-11 i mål B 2265-12.

text: Vid bedömningen av spice, som preparerats med JWH-073, farlighet och betydelsen av halten av rusgivande substans bör den åtminstone jämställas med cannabis, se HovRätten för västra Sveriges dom från 2012-12-11 i mål B 2265-12.

text: Se vidare under JWH-073.

text: Stanozolol

text: Om Stanozolol en av många sorters anabola steroider

text: Normal missbrukardos

text: 100 mg/dag (Södertörns tingsrätts dom från den 24 maj 2012 i mål B 1998-11). Normal tidsperiod för en kur 16 veckor vilket motsvarar 2 240 enheter á 5 mg. (Södertörns tingsrätts dom från den 24 maj 2012 i mål B 1998-11) .

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: 99 % (Södertörns tingsrätts dom från den 24 maj 2012 i mål B 1998-11) .

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: OKÄNT.

text: Tramadol

text: Om Tramadol

text: Normal missbrukardos

text: 400 mg (Eskilstuna tingsrätts dom från den 6 mars 2009 i mål B 2879-08) .

text: Normal renhetsgrad i missbrukardos

text: 100 %.

text: Undre gräns för grovt brott i mängd

text: 20 000 tabletter eller 1 kg Tramadol i ren form (Svea hovrätt dom från den 17 juni 2009 i mål B 2525-09). I sammanhanget kan anges hur domstolen resonerade för att finna undre gränsen för grovt brott i Eskilstuna tingsrätts dom från den 6 mars 2009 i mål B 2879-08.

text: "[e]n missbruksdos antas ligga i närheten av maxdosen, dvs. 400 mg. För substanser som Ecstasy och Rohypnol har Högsta domstolen uttalat att gränsen för grovt brott bör gå vid 150-200 normala missbruksdoser. Med detta resonemang skulle gränsen för grovt brott ligga redan vid 60 till 80 gram, eller 1 200 till 1 600 tabletter Tramadol. Med hänsyn till att Tramadol har en i jämförelse med andra opiater låg beroendeskapande effekt och att farligheten, jämfört med Rohypnol och Ecstasy, är betydligt lägre bör dock gränsen för grovt brott sättas väsentligen högre än för dessa substanser. Utifrån ett rent mängdresonemang bör därmed gränsen för grovt brott gå vid 20 000 tabletter (gränsen för grovt brott för Rohypnol går vid 1 000 tabletter - egen redigering) eller ett kilo Tramadol i ren form."

title: Farlighetsklassificering av narkotika


text: Begreppet fast egendom förklaras i

text: 1 kap. 1 § jordabalken

text: . Där anges att fast egendom är jord.

text: Med jord menas de delar av jordytan som ingår i det

text: svenska territoriet

text: . Inte bara jordytan utan även träd och växter, vattentäckta områden, luftrummet ovan marken, och det som finns under jordytan ingår i begreppet jord. Fast egendom kan åsyfta dels ett konkret fysiskt objekt och dels äganderätt till ett sådant objekt.

text: Till fast egendom räknas också tillbehör till fastighet, se JB

text: 2 kap.

text: För att veta vad som ska ingå i ett

text: fastighetsköp

text: är det viktigt att ta reda på om ett föremål ska anses vara fast egendom eller

text: lös egendom

title: Fast egendom

type: begrepp


text: Fast egendom

text: i form av ett särskilt bestämt jordområde som registrerats i

text: fastighetsregistret

text: Till skillnad från

text: lös egendom

text: är alla fastigheter registrerade. Det ska vara möjligt för envar att ta reda på vem som äger ett visst landområde (

text: publicitetsprincipen

text: Varje fastighet har en viss registerbeteckning, exv "Stenvreten 1:3". Fastigheter kan delas upp, slås ihop och ändras genom

text: fastighetsbildning

title: Fastighet


text: Regler om fastighetsbildning finns i

text: fastighetsbildningslagen

text: , FBL.

text: Av FBL

text: 1 kap. 1 §

text: framgår att fastighetsbildning är en åtgärd som medför att indelningen av fastigheter ändras eller servitut bildas, ändras eller upphävs, eller att en byggnad eller annan anläggning som hör till en fastighet överförs till en annan fastighet.

title: Fastighetsbildning


text: En talan för att slå fast om ett visst

text: rättsförhållande

text: föreligger.

text: En fastställellelsetalan kan väckas för att avgöra huruvida ett visst

text: rättsförhållande

text: består, om ovisshet råder om detta och denna ovisshet är till nackdel för

text: kärande

text: n ("denna länder käranden till förfång",

text: RB 13:2

text: ). Yrkandet får inte gälla rättsfrågor i allmänhet, och inte heller ett rent faktiskt förhållande.

title: Fastställelsetalan


text: En vara som inte motsvarar köpeavtalet, vad som utlovats eller vad man kan förvänta sig av en vara av aktuell typ.

text: En vara är att beteckna som felaktig om den inte uppfyller vad parterna kommit överrens om i

text: köp

text: eavtalet (konkret fel,

text: 17 §

text: KöpL 1 st), eller om det har ett allmängiltigt fel enligt 17 § 2 st (abstrakt fel). Den ska också stämma överens med vad säljaren utlovat (18 §) även om dessa egenskaper inte ingått i avtalet.

text: Om en vara är felaktig kan köparen kräva

text: avhjälpande

text: (34 § 1 st),

text: omleverans

text: (34 § 2 st),

text: prisavdrag

text: (37 §),

text: hävning

text: (37 och 39 §§) eller

text: skadestånd

text: (40 §).

text: Om det är fråga om ett

text: konsumentköp

text: gäller istället 6-9 §§ KKöpL. Köparen har liknande valmöjligheter, men starkare rätt att få ersättning för inte bara

text: direkt förlust

text: utan även

text: indirekt förlust

title: Felaktig vara


text: Egendom som måste gå i arv enligt en speciell ordning.

text: Förr var det ett vanligt sätt att se till att

text: fastigheter

text: inte delades upp när de gick i arv från generation till generation utan fördes vidare i samma skick, vanligtvis genom att egendomen gick i arv från fadern till den äldste sonen. Idag är det i Sverige, liksom i många andra länder, inte möjligt att testamentera egendom på det här sättet.

text: Ägaren till ett fideikommiss kan inte sälja, testamentera bort eller på andra sätt avhända sig egendomen, men har rätt att bruka och ta del av avkastning från den.

text: I Sverige kom 1963 den s.k.

text: avvecklingslagen

text: som innebär att ett fideikommiss avvecklas när den som var innehavaren till det den första januari 1964 avlider.

text: Mer information om fideikommiss finns hos

text: Kammarkollegiet

title: Fideikommiss


text: En rätt för en person att få en viss prestation (exempelvis betala pengar) av en annan person.

text: Den person som har rätt att få prestationen kallas vanligen

text: borgenär

text: (alternativt fordringsägare eller kreditor). Den som är skyldig att utföra prestationen kallas

text: gäldenär

text: . En fordran är ett krav men ses också som ett ekonomiskt tillgodohavande för borgenären.

text: Borgenären kan överlåta sin fordran till någon annan, vilket kallas

text: cession

text: . Gäldenären får däremot inte överlåta sin skuld till någon annan utan borgenärens godkännande.

text: En fordran kan

text: preskriberas

text: efter en viss tid (vanligen tio år,

text: 2 § preskriptionslagen (1981:130)

text: ) om inte preskriptionen avbryts på något sätt, exempelvis genom att borgenären skriftligen kräver in skulden eller gäldenären på något sätt erkänner skuldens existens (jfr

text: 5 § preskriptionslagen

title: Fordran


text: Ett

text: avtal

text: som måste ingås på ett visst sätt, vanligtvis i skriftlig form, för att vara giltigt.

text: Exempel på sådana avtal kan man finna i

text: 8 kap. 3 § jordabalken

text: som föreskriver att avtal om jordbruksarrende, bostadsarrende och anläggningsarrende ska upprättas skriftligen.

text: Muntliga avtal av denna typ är därför en

text: nullitet

text: dvs inte giltiga.

text: Jämför

text: formkrav

title: Formalavtal


text: Ett krav som måste vara uppfyllt för att ett

text: formalavtal

text: ska vara bindande.

text: Vanliga exempel på formkrav är att avtalet ska vara skriftligt, underskrivet eller bevittnat, t.ex då man upprättar ett testamente eller köper fast egendom.

text: Formkrav som föreskriver att ett avtal ska ingås skriftligen anses allmänt kunna uppfyllas elektroniskt (ett avtal som skickats via epost anses som ett skriftlig avtal). Krav som föreskriver underskrift eller bevittnande kan dock i allmänhet inte uppfyllas elektroniskt. Det förekommer dock att lagstiftningen i dessa fall särskilt godtar

text: elektroniska signaturer

text: , exempelvis i

text: 2 a § revisionslagen (1999:1079)

text: . Frågan har utretts i

text: Ds 2003:39 Formel Formkrav och elektronisk kommunikation

title: Formkrav


text: En synonym till

text: domstol

text: som ofta används i sammansatta uttryck (forumregel, rätt forum, m.fl.)

text: Forum är ursprungligen ett

text: latin

text: skt ord som betyder torg.

text: 10 kap.

text: rättegångsbalken

text: anvisar rätt domstol för

text: tvistemål

text: i Sverige. Dessa regler är som huvudregel

text: dispositiva

text: , men av

text: 10 kap. 17 § framgår

text: i vilka fall talan inte får väckas vid annan domstol.

title: Forum


text: En princip inom

text: EU-rätt

text: en som innebär att enskilda som lidit skada på grund av att en medlemsstat inte har genomfört ett

text: direktiv

text: korrekt kan kräva skadestånd av staten.

text: Se

text: Francovich (Förenade målen C-6/90 och C-9/90)

title: Francovichprincipen


text: Huvudregeln är att enskilda inte direkt kan vända sig till

text: EU-domstolen

text: med en begäran om

text: förhandsbesked

text: , endast domstolar kan göra detta (vilket följer av art 267

text: FEUF

text: Om en enskild anser att nationella regler strider mot

text: EU-rätt

text: en kan denne bryta mot den nationella regeln för att tvinga fram ett åtal i den nationella domstolen som sedan kan begära en förhandsprövning i EU-domstolen.

text: Se

text: Franzén (Mål C-189/95)

title: Franzén-metoden


text: Fri förfoganderätt innebär att mottagaren fritt kan disponera egendomen i fråga så länge den fria förfoganderätten består, vanligtvis så länge mottagaren är i livet.

text: Däremot kan mottagaren inte testamentera bort egendomen i händelse av sin död. Detta är fallet mellan två makar som inte har testamente, där den först avlidna makens arvingar har rätt till

text: efterarv

text: . Det är även fallet när

text: testator

text: förordnat om s.k.

text: sekundosuccession

title: Fri förfoganderätt


text: Full äganderätt innebär att ägaren kan göra vad den vill med egendomen i fråga.

text: Rätten inkluderar ägarens rätt att testamentera bort egendomen, till skillnad från när denne bara har

text: fri förfoganderätt

text: till egendomen.

title: Full äganderätt


text: En talan för att få en annan part att fullgöra något.

text: En fullgörelsetalan väcks av en part (

text: kärande

text: n) för att få en annan part (

text: svarande

text: n) att fullgöra något, exempelvis betala pengar enligt skuldebrev eller utge viss egendom. Om talan

text: bifalles

text: blir domen en

text: exekutionstitel

title: Fullgörelsetalan


text: Handlande i annans namn för annans räkning.

text: En fullmakt är en utfästelse från en fullmaktsgivare/huvudman till tredje man om att en särskilt utsedd person (fullmäktigen) har rätt att företa

text: rättshandling

text: ar (exv slutande av avtal) i fullmaktsgivarens namn. Fullmäktigen medverkar till avtalets slutande, men det resulterande avtalet involverar bara fullmaktsgivaren och tredje man (10 § 1 st och 25 § AvtL).

text: En kritiserad men dock ofta använd definition av fullmakt är " en till tredje man riktad förklaring av huvudmannen varigenom denne åtar sig följderna av den rättshandling ställföreträdaren å hans vägnar företager".

text: En fullmakt är ofta skriftlig (för vissa typer av avtal är den skriftliga formen obligatorisk se

text: 27 § 2 st

text: AvtL), men även

text: ställningsfullmakt

text: och s.k.

text: § 18-fullmakt

text: gäller.

text: En fullmakts gränser utgörs av fullmäktigens

text: befogenhet

text: (vad han har rätt att/får göra enligt fullmaktsgivaren) och hans

text: behörighet

text: (vad han har rätt/kan att göra enligt fullmakten). För § 18-fullmakter är dessa alltid samma sak.

text: Om fullmäktigen går utöver sin behörighet blir det resulterande avtalet inte bindande för fullmaktsgivaren (såvida denne inte väljer att

text: ratihabera

text: avtalet). Tredje man får då ett skadeståndsanspråk mot fullmäktigen (AvtL

text: 25 §

text: ), om tredje man inte var i

text: ond tro

text: Typer av fullmakter:

text: Självständiga fullmakter (dvs fullmakter där tredje man kan bilda sig en uppfattning om fullmaktens existens och innehåll)

text: Ställningsfullmakt

text: : se

text: 10 § 2 st

text: AvtL

text: Meddelande till tredje man: se

text: 13 §

text: AvtL

text: Kunggörelsefullmakt:

text: 14 §

text: AvtL

text: Skriftlig fullmakt:

text: 16 §

text: AvtL

text: Prokura

text: : se även

text: prokuralagen

text: Toleransfullmakt

text: (ej lagreglerad)

text: Kombinationsfullmakt

text: (ej lagreglerad)

text: Osjälvständig fullmakt

text: Uppdragsfullmakt: se

text: 18 §

text: AvtL så kallad

text: § 18-fullmakt

text: Lagrum som reglerar förhållandet mellan de olika parterna:

text: Förhållandet huvudmannen/fullmaktsgivaren och tredje man -

text: 10 § 1 st

text: AvtL och

text: 26 §

text: AvtL

text: Förhållandet huvudmannen/fullmaktsgivaren och fullmäktigen -

text: HB 18:4

text: Förhållandet fullmäktigen och tredje man -

text: 25 §

text: AvtL

title: Fullmakt


text: En vanlig, levande person.

text: Alla fysiska personer har

text: rättskapacitet

text: , men vissa (exv omyndiga) saknar

text: rättslig handlingsförmåga

title: Fysisk person


text: Fängelse är ett straff enligt

text: 1 kap. 3 §

text: och

text: 26 kap.

text: brottsbalken

text: Fängelse innebär att den dömde frihetsberövas och tas in på anstalt minst 14 dagar och som mest på livstid.

title: Fängelse


text: Det fördrag (allmänt förkortat FEU) som reglerar

text: EU

text: :s grundläggande konstruktion och mål. Det kompletteras av

text: fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt

text: (FEUF)

text: Länkar

text: Konsoliderad version av fördraget om Europeiska Unionen

title: Fördraget om Europeiska Unionen


text: Det fördrag (allmänt förkortat FEUF) som närmare reglerar

text: EU

text: :s befogenheter och institutioner. Det kompletteras av

text: Fördraget om Europeiska Unionen

text: (FEU)

text: Länkar

text: Konsoliderad version av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

title: Fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt


text: Hypotekarisk panträtt

text: till förmån för

text: borgenärerna

text: /kreditgivarna.

text: Hypoteksbrevet används sålunda som ett säkerhetsunderlag och försäkrar därmed kreditgivarens ställning.

title: Företagshypotek


text: En skriven

text: rättsregel

text: (eller samling av rättsregler) som tillkommit på rätt sätt.

text: I Sverige ingår alla lagar och övriga förordningar i

text: Svensk författningssamling

text: . En

text: lag

text: är en författning som är antagen av

text: riksdagen

text: förordning

text: ar kan däremot antagas av

text: regeringen

text: eller enskilda myndigheter, om de har rätt bemyndigande. En författning kan identifieras med årtal och nummer, exv 1960:729. Hur kungörande av författningar går till är beskrivet i Lag (

text: ) om kungörande av lagar och andra författningar.

text: Begreppet författning används även som synonym för ett lands konstitution (grundlag)

title: Författning


text: Svensk författningssamling (SFS)

text: Kungliga brev

text: Affärsverket Svenska Kraftnäts författningssamling (SvKFS)

text: Arbetsförmedlingens författningssamling (AFFS)

text: Arbetsgivarverkets författningssamling (AgVFS)

text: Arbetsmiljöverkets författningssamling (AFS)

text: Arbetsgivarverkets författningssamling (AGVFS)

text: Arbetsmarknadsstyrelsens författningssamling (AMSFS)

text: Banverkets författningssamling (BV-FS)

text: Blekinge läns författningssamling (10FS)

text: Bokföringsnämndens allmänna råd med mera (BFNAR)

text: Bolagsverkets författningssamling (BOLFS)

text: Boverkets författningssamling (BFS)

text: Centrala studiestödsnämndens författningssamling (CSNFS)

text: Dalarnas läns författningssamling (20FS)

text: Datainspektionens författningssamling (DIFS)

text: Djurskyddsmyndighetens författningssamling (DFS)

text: Domstolsverkets författningssamling (DVFS)

text: Elsäkerhetsverkets författningssamling (ELSÄK-FS)

text: Energimarknadsinspektionens författningssamling (EIFS)

text: Fastighetsmäklarnämnden författningssamling (KAMFS)/(FMN)

text: Finansinspektionens författningssamling (FFFS)

text: Fiskeriverkets författningssamling (FIFS)

text: Försvarets författningssamling (FFS)

text: Försäkringskassans författningssamling (FKFS)

text: Gotlands läns författningssamling (09FS)

text: Gävleborgs läns författningssamling (21FS)

text: Hallands läns författningssamling (13FS)

text: Högskoleverkets författningssamling (HSVFS)

text: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens författningssamling (IAFFS)

text: Järnvägsstyrelsens författningssamling (JvSFS)

text: Jämtlands läns författningssamling (23FS)

text: Jönköpings läns författningssamling (06FS)

text: Kalmars läns författningssamling (08FS)

text: Kammarkollegiets författningssamling (KAMFS)

text: Kemikalieinspektionens författningssamling (KIFS)

text: Kommerskollegiums författningssamling (KFS)

text: Konkurrensverkets författningssamling (KKVFS)

text: Konsumentverkets författningssamling (KOVFS)

text: Kriminalvårdsverkets författningssamling (KVFS)

text: Kronobergs läns författningssamling (07FS)

text: Kronofogdemyndighetens författningssamling (KFMFS)

text: Krisberedskapsmyndighetens författningssamling (KBMFS)

text: Lantbruksstyrelsens författningssamling (LSFS)

text: Lantmäteriverkets författningssamling (LMFS)

text: Livsmedelsverkets författningssamling (LIVSFS)

text: Lotteriinspektionens författningssamling (LIFS)

text: Luftfartsstyrelsens författningssamling (LFS)

text: Läkemedelsförmånsnämndens författningssamling (LFNFS)

text: Läkemedelsverkets författningssamling (LVFS)

text: Migrationsverkets författningssamling (MIGRFS)

text: Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps författningssamling (MSBFS)

text: Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers författningssamling (MTFS)

text: Myndigheten för yrkeshögskolans författningssamling (MYHFS)

text: Naturvårdsverkets författningssamling (NFS)

text: Norrbottens läns författningssamling (25FS)

text: Patent- och registreringsverkets författningssamling (PRVFS)

text: Pensionsmyndighetens författningssamling (PFS)

text: Post- och telestyrelsens författningssamling (PTSFS)

text: Radio- och TV-verkets författningssamling (RTVFS)

text: Revisorsnämndens författningssamling (RNFS)

text: Riksarkivets författningssamling (RA-FS)

text: Riksgäldskontorets författningssamling (RGKFS)

text: Rikspolisstyrelsens författningssamling (RPSFS)

text: Sametingets författningssamling (STFS)

text: Sjöfartsverkets författningssamling (SJÖFS)

text: Skatteverkets författningssamling (SKVFS)

text: Skogsstyrelsens författningssamling (SKSFS)

text: Sprängämnesinspektionens författningssamling (SÄIFS)

text: Socialstyrelsens författningssamling (SOSFS)

text: Skåne läns författningssamlng (12FS)

text: Statens energimyndighets författningssamling (STEMFS)

text: Statens folkhälsoinstituts författningssamling (FHIFS)

text: Statens institut för kommunikationsanalys författningssamling (KAMFS)/(SIKA)

text: Jordbruksverkets författningssamling (SJVFS)

text: Statens kulturråds författningssamling (KRFS)

text: Statens kärnkraftinspektions författningssamling (SKIFS)

text: Statens pensionsverks författningssamling (AGVFS)

text: Statens räddningsverks författningssamling (SRVFS)

text: Statens skolverks författningssamling (SKOLFS)

text: Statistiska centralbyråns författningssamling (SCBFS)

text: Stockholms läns författningssamling (01FS)

text: Statens strålskyddsinstituts författningssamling (SSI FS)

text: Strålsäkerhetsmyndighetens författningssamling (SSMFS)

text: Styrelsens för ackreditering och teknisk författningssamling (STAFS)

text: Svensk författningssamling (SFS)

text: Sveriges geologiska undersöknings författningssamling (SGU-FS)

text: Södermanlands läns författningssamling (04FS)

text: Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets författningssamling (TLVFS)

text: Tillväxtverkets författningssamling (TVFS)

text: Totalförsvarets pliktverks författningssamling (TPVFS)

text: Trafikverkets författningssamling (TRVFS)

text: Transportstyrelsens författningssamling (TSFS)

text: Verkets för näringslivsutveckling författningssamling (NUTFS)

text: Tullverkets författningssamling (TFS)

text: Uppsala läns författningssamling (03FS)

text: Valmyndighetens författningssamling (VALFS)

text: Vetenskapsrådets författningssamling (VRFS)

text: Vägverkets författningssamling (VVFS)

text: Värmlands läns författningssamling (17FS)

text: Västerbottens läns författningssamling (24FS)

text: Västernorrlands läns författningssamling (22FS)

text: Västmanlands läns författningssamling (19FS)

text: Västra Götalands läns författningssamling (14FS)

text: Åklagarmyndighetens författningssamling (ÅFS)

text: Örebro läns författningssamling (18FS)

text: Östergötlands läns författningssamling (05FS)

title: Författningssamling


text: En processrättslig princip vilken innebär att parterna med stöd i

text: delegationsprincipen

text: givits möjlighet att påverka rätten i sin bevisvärdering men inte styra över den på samma sätt som de kan göra då

text: dispositionsprincipen

text: gäller. Huvudsakligen sker detta under pläderingen RB

text: 43 kap. 9 §

text: och RB

text: 46 kap. 10 §

title: Förhandlingsprincipen


text: Förhandsavgörande är ett bindande avgörande från

text: EU-domstolen

text: om hur en

text: EU-rätt

text: slig bestämmelse ska tolkas.

text: När en nationell domstol ska ta ställning till en EU-rättslig fråga bör de begära ett s.k. förhandsavgörande från EU-domstolen vid oklarhet om hur rättsakterna ska tolkas. Detta ska leda till en harmoniserad rättstillämpning. Förhandsavgörandet är bindande för den nationella domstolen, och betraktas sen som en del av praxis tillsammans med övriga prejudikat.

title: Förhandsavgörande


text: Ett

text: myndighetsbeslut

text: som, även fast det inte har vunnit

text: laga kraft

text: , är bindande för myndigheten i den mening att det inte får ändras till det sämre för den enskilde.

text: Med förhandsbesked menas i allmänhet besked av av

text: Skatterättsnämnden

text: i vissa skattefrågor, men kan också avse besked i

text: bygglov

text: särenden från byggnadsnämnden.

text: Ett förhandsbesked i skatteärenden kan lämnas efter ansökan från en enskild, om frågan gäller den enskildes skattskyldighet eller beskattning, och svaret är av vikt för sökanden eller för en enhetlig lagtolkning eller rättstillämpning (

text: 5 § lagen (1998:189)

text: om förhandsbesked i skattefrågor). Även Skatteverket kan under vissa förutsättningar ansöka om förhandsbesked (

text: 6 § samma lag

text: ). Ett förhandsbesked får överklagas hos Högsta förvaltningsdomstolen (

text: 22 § samma lag

text: Regler om förhandsbesked i skattefrågor finns i

text: Lag (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor

text: Ett förhandsbesked i bygglovsärenden kan ges av byggnadsnämnden på en förfrågan om ett bygglov kan komma att tillåtas på en viss plats. Denna förfrågan är alltså inte samma sak som en riktig bygglovsansökan, men vid positivt förhandsbesked är detta bindande för byggnadsnämnden om en bygglovsansökan senare lämnas in. Byggnadsnämnden är bunden vid sitt förhandsbesked i två år (

text: PBL 8:34

text: Jämför

text: interimistiskt beslut

text: Begreppet ska inte förväxlas med

text: Förhandsavgörande

text: , vilket är processen när en svensk domstol begär besked (förhandsavgörande) från

text: EG-domstolen

text: om en fråga som rör tolkning av

text: EG-rätt

text: en.

title: Förhandsbesked


text: Misstag vid avgivandet av en utfästelse. Exempelvis felskrivningar och felsägningar när man avger ett anbud.

text: Se

text: 32 § 1 st

text: AvtL.

title: Förklaringsmisstag


text: En särskild rättighet som kan vara förknippad med en

text: fordran

text: (som då kan benämnas prioriterad fordran).

text: När ett fysisk eller juridisk person går i

text: konkurs

text: sker detta på grund av att den är på obestånd, dvs inte har förmåga att betala sina förfallna fordringar. Det finns sällan tillräckligt med pengar i

text: konkursbo

text: et för att betala samtliga borgenärer. Det är därför viktigt att veta i vilken ordning och i vilken utsträckning borgenärerna kan få betalt i ett sådant fall. Den

text: borgenär

text: som har en fordran med förmånsrätt har företrädesrätt, dvs rätt att få betalning före andra borgenärer med

text: oprioriterade fordringar

text: Bestämmelser om förmånsrätt finns i

text: förmånsrättslagen (1970:979)

text: , förkortad FRL. Det finns särskild och allmän förmånsrätt (FRL

text: 2 §

text: Särskild förmånsrätt

text: kan endast göra gällandes för viss egendom, exv fordringar som är förenade med panträtt till lös eller fast egendom.

text: Allmän förmånsrätt

text: gäller generellt, och olika typer av allmänna förmånsrätter har en inbördes prioritering. Särskild förmånsrätt gäller generellt framför allmän förmånsrätt (se

text: förmånsrättsordning

text: Se även

text: säkerhetsrätt

title: Förmånsrätt


text: Den ordning i vilken fordringsägare (

text: borgenär

text: er) får betalt från en

text: gäldenär

text: som gått i

text: konkurs

text: En

text: fordran

text: (skuld) kan vara förknippad med en viss

text: förmånsrätt

text: . När en gäldenär går i konkurs sker detta vanligtvis för att det inte finns pengar nog att betala alla skulder. Det är därför viktigt att veta i vilken ordning de olika fordringarna ska betalas.

text: I allmänhet betalas fordringar i följande ordning:

text: Massafordran

text: Fordringar med

text: särskild förmånsrätt

text: Fordringar med

text: allmän förmånsrätt

text: Oprioriterade fordringar

text: Inom varje förmånsrättstyp finns inbördes prioriteringsregler, och det finns även undantag från ovanstående turordning. Närmare regler finns i

text: förmånsrättslagen (1970:979)

title: Förmånsrättsordning


text: De olika typer av egendom (i vidsträckt bemärkelse) som man kan ha. De kan grovt delas in på följande sätt:

text: Sakrätt

text: er **

text: äganderätt

text: Begränsade sakrätter

text: Säkerhetsrätt

text: er ****

text: Panträtt

text: er *****

text: Handpanträtt

text: Underpanträtt

text: (hypotekarisk panträtt) ****

text: Retentionsrätt

text: Nyttjanderätt

text: er ****

text: Arrende

text: Hyra

text: Servitut

text: Obligationsrätter

text: Fordran

text: Andelsrätt

text: Immaterialrätt

text: Upphovsrätt

text: Patenträtt

text: Jämför:

text: Förmögenhetsrättliga avtalstyper

title: Förmögenhetsrätter


text: Även om ett avtal i princip kan handla om vad som helst faller det vanligtvis in i någon etablerad avtalstyp. För vissa avtalstyper gäller olika skrivna eller oskrivna regler. Vanliga avtalstyper är:

text: Överlåtelseavtal (

text: byte

text: köp

text: gåva

text: - se även

text: laga fång

text: Nyttandeavtal (

text: hyra av lös sak

text: leasing

text: saklån

text: arrende

text: hyra

text: Penninglån

text: /försträckning

text: Anställningsavtal

text: Uppdragsavtal

text: Bolagsavtal

text: Försäkringsavtal

title: Förmögenhetsrättsliga avtalstyper


text: En

text: EU-rätt

text: slig lagstiftning som är omedelbart tillämpbar i medlemsländerna

text: Framförallt administrativa föreskrifter är utfärdade som förordningar.

text: Jämför

text: direktiv

text: , se även

text: Förordning (svensk rätt)

title: Förordning (EU-rätt)


text: Skyldighet att göra någonting, t.ex. betala till någon. En sådan skyldighet kan beslutas i ett utslag eller en dom, i en lag eller i ett avtal.

title: Förpliktelse


text: Det först ingångna

text: kollektivavtalet

text: gäller.

text: Principen konstruerades av Arbetsdomstolen och innebär att om en arbetsgivare är bunden av ett kollektivavtal beträffande viss verksamhet och därefter tecknar ytterligare ett kollektivavtal beträffande samma verksamhet, är det endast anställningsvillkoren i det första kollektivavtalet som arbetsgivaren är skyldig att tillämpa.

title: Första avtalets princip


title: Första hjälpen-tavlor


text: En princip för avtalstolkning som utgår från hur man hade skrivit avtalet om man vid avtalstillfället hade känt till senare inträffade händelser.

text: Externa länkar

text: Kihlman, Förutsättningsläran - obligationsrättsliga och sakrättsliga aspekter

title: Förutsättningsläran


text: En företrädare för en person som saknar rättslig handlingsförmåga.

text: En förvaltare företräder en person som pga sjukdom, hämmad förståndsutveckling eller liknande, har mist sin egen

text: rättsliga handlingsförmåga

text: . Förvaltaruppdraget behöver inte gälla alla alla ekonomiska angelägenheter, utan kan inskränkas till exv ett banktillgodohavande. Rätten avgör frågor om förvaltarskap enligt

text: FB 11:8

text: Jämför:

text: Förmyndare

text: God man

title: Förvaltare


text: Begreppet "förvaltningsmyndighet" definieras inte särskilt i

text: förvaltningslagen

text: , utan den intresserade får vända sig till definitionen i andra författningar (såsom

text: regeringsformen

text: ). Ett första viktigt steg för att förstå vilka organ som ingår i begreppet och vilka som inte gör det, är att se ”förvaltningsmyndighet” som ett organisatoriskt begrepp (till skillnad från en funktionell definition). Utanför begreppet faller således allmänna organ vars verksamhet mycket väl kan likna den som bedrivs på en förvaltningsmyndighet, men som inte har organiserats i offentligrättsliga former och därför inte (organisatoriskt) utgör en förvaltningsmyndighet (t ex ett statligt aktiebolag som Posten). Inom begreppet ryms dock en stor del av den statliga och kommunala verksamheten, bland annat riksdagens myndigheter, centrala myndigheter under regeringen (t ex Skatteverket), regionala statliga myndigheter, svenska utlandsmyndigheter (ambassader) och kommunala nämnder. Till listan kan läggas Regeringskansliet i de fall det uppträder som självständig myndighet (alltså inte endast som beredningsorgan åt regeringen) och den del av polismyndigheternas verksamhet som inte är brottsbekämpande. Den här gjorda uppräkningen är inte uttömmande, utan ska endast ses som exempel på vilka allmänna organ som utgör förvaltningsmyndigheter.

text: Det är viktigt att hålla i minnet att vissa rättsprinciper som kommer till uttryck i FL, bör och faktiskt tillämpas även i allmänna organ som inte är förvaltningsmyndigheter (se t ex

text: RÅ 1997 not 256

text: , där ett regeringsbeslut som tillkommit i strid med förvaltningsrättsliga grundsatser upphävdes).

title: Förvaltningsmyndighet


text: Förverkande innebär att egendom som skapats genom

text: brott

text: t ex kontanter som är resultatet (vinsten) av

text: narkotika

text: affärer eller egendom som använts för att genomföra brott avhändes brottslingen enligt

text: 36 kap. 1 § och 2 § brottsbalken

text: Hyresrätt, dvs rätt att hyra bostad kan också förverkas enligt

text: 12 kap. 42 § jordabalken

title: Förverkande


text: Förutsättningar för straffrättsligt ansvar vid passivitet.

text: Grundregeln inom straffrätten är att endast den som begått en aktiv handling kan dömas till ansvar för det brott som handlingen medfört. Enligt garantläran kan dock även den som är overksam, och genom denna overksamhet inte förhindrat exempelvis en skada, dömas till ansvar i vissa situationer:

text: Det fanns en lagstadgad plikt att ingripa - exempelvis en förälders plikt att enligt

text: FB 6:2

text: tillse sitt barn.

text: Det fanns en avtalsmässig plikt att ingripa - exempelvis stadgar en badvakts anställningsavtal att denne ska ingripa vid behov.

text: Det fanns en plikt att ingripa på grund av tidigare handlande - om en person framkallat en fara för någon kan denne bli skyldig att avvärja faran.

title: Garantläran


text: Gift är en person som ingått

text: äktenskap

text: med annan enligt

text: äktenskapsbalken (1987:230)

text: och som inte är skild enligt samma balk och vars make/maka lever.

title: Gift


text: En makes framtida rätt i den andre makens egendom.

text: Enligt

text: 1 kap. 3 § äktenskapsbalken

text: ska varje make råda över sin egendom och svara för sina skulder. Det innebär att en makes äganderätt inte påverkas av äktenskap eller registrerat partnerskap. Däremot har makarna en ömsesidig rätt att dela varandras

text: giftorättsgods

text: vid äktenskapets upplösning.

text: En makes

text: enskilda egendom

text: omfattas inte av giftorätt och ingår därför inte i

text: bodelningen

text: om inte makarna är överens om det.

title: Giftorätt


text: Den

text: egendom

text: som tillhör den ena maken i ett

text: äktenskap

text: eller

text: registrerat partnerskap

text: och som omfattas av

text: giftorätt

text: Enligt Äktb 7:1 utgörs giftorättsgodset av all egendom som inte är

text: enskild egendom

text: Parterna i ett äktenskap eller registrerat partnerskap har äganderätt till det denne införskaffar eller hade med sig in i förhållandet. Har parterna införskaffat egendom gemensamt kan de vara gemensamma ägare, så kallad

text: samäganderätt

text: Vid

text: bodelning

text: läggs båda makarnas giftorättsgods ihop och efter att skulder dragits ifrån delas värdet sedan lika mellan makarna. Giftorättsgods ska hållas isär från

text: enskild egendom

text: som vanligtvis inte ingår i bodelningen.

title: Giftorättsgods


text: God man används ofta som beteckning på person som utses att bevaka annans rätt. Sådan god man kan utses enligt *

text: 3 §

text: eller

text: 8 §

text: samäganderättslagen

text: 11 kap 1 §

text: föräldrabalken *

text: 4 kap 3 § lagen (1904:26 s. 1)

text: om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap *

text: 2 § Lag (2005:429) om god man

text: för ensamkommande barn

text: Två gode män ska utses enligt *

text: 20 kap 2 §

text: ärvdabalken för att förrätta bouppteckning efter avliden person *

text: 4 kap 1 §

text: fastighetsbildningslagen att ingå i

text: lantmäterimyndigheten

text: vid fastighetsbildningsförrättning

title: God man


text: Att man är ovetande om eventuella missförhållanden vid exempelvis ett avtals tillkomst.

text: Begreppet är av stor betydelse för bedömning av om avtal har uppkommit om motparten t.ex. skrivit fel pris i offerten eller utsatts för tvång för att ingå avtalet.

text: Se även:

text: ond tro

text: löftesprincipen

text: tillitsgrundsatsen

text: och AvtL

text: 39 §

title: God tro


text: Att få äganderätten till en sak trots att någon annan egentligen är den rätte ägaren.

text: Om någon sålt en

text: sak

text: som denne inte ägde kan köparen under vissa förutsättningar förvärva rätt till saken, s.k. exstinktivt godtrosförvärv, vilket står i kontrast till den ursprungliga ägarens rätt att få tillbaka saken (

text: vindikationstalan

text: För lösa saker väger numera vindikationsprincipen tyngre än godtrosförvärvsprincipen (sedan 2003 års lagändring i Lag (

text: ) om godtrosförvärv av lösöre), så länge som den ursprunglige ägaren drabbats av

text: stöld

text: eller

text: rån

text: . Pengar (som räknas som

text: lös egendom

text: , men inte

text: lösa saker

text: ) faller utanför detta. Även för lös egendom som inte stulits (exv. genom

text: bedrägeri

text: ) gäller inte vindikationstalans tyngd.

text: Godtrosförvävsproblematik är en del av den

text: dynamiska sakrätten

title: Godtrosförvärv


text: Grannfastighet

text: ens ägare eller nyttjare.

title: Granne


text: Ett utdrag ur inskrivningsregistret som utfärdas av inskrivningsmyndigheten.

text: Vilka uppgifter ett gravationsbevis ska innehålla samt vilka uppgifter som anges i fastighetsregistrets allmänna del framgår av kungörelsen (

text: ) om fastighetsbevis m m.

text: Se

text: Lantmäteriets hemsida

text: för mer information.

title: Gravationsbevis


text: Fysiska personer (som är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret och har haft förvärvsinkomst) har rätt till grundavdrag. Grundavdraget undantar en del av inkomsten från skatt, och lindrar därmed beskattningen för låginkomsttagare (som procentuellt sett får ett högre avdrag än höginkomsttagare).

text: Har man väldigt låga inkomster kan det innebära att man inte betalar någon skatt alls under året. Så kan det vara t.ex. för den som arbetar en tid under sommaren och går i skolan resten av året. Vill man slippa betala preliminärskatten kan man i det läget ansöka om jämkning. Det görs isåfall med

text: SKV 4301

title: Grundavdrag


text: I Sverige finns fyra grundlagar:

text: regeringsformen

text: tryckfrihetsförordningen

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: och

text: successionsordningen

text: . De utgör Sveriges författning, eller konstitution. Ett lands konstitution reglerar landets statsskick.

text: För att förändra en grundlag eller stifta en ny grundlag, gäller regeln att riksdagen ska fatta samma beslut två gånger och att det mellan besluten ska hållas ett riksdagsval (

text: RF 8:15

text: ) . En grundlag kan också ändras genom

text: folkomröstning

text: i samband med ett riksdagsval (ska inte förväxlas med en rådgivande folkomröstning enligt

text: RF 8:4

text: och

text: folkomröstningslagen

text: , som kan hållas när riksdagen beslutar). En folkomröstning om en grundlagsfråga får bara ha två alternativ, "Ja" och "Nej". Resultatet av en sådan folkomröstning är bindande om en majoritet röstar nej till förslaget och nej-röstarna även är fler än hälften av de som röstat vid samma riksdagsval.

text: Om ja-sidan får majoritet är resultatet inte direkt bindande. Den nyvalda riksdagen kan dock i detta fall anta förslaget med ett beslut och enkel majoritet.

text: Möjligheten till beslutande folkomröstning om en grundlagsfråga har hittills aldrig utnyttjats.

title: Grundlag


text: Den som har en skuld till en annan.

text: Jfr

text: borgenär

title: Gäldenär


text: Den person som utfört en gärning som enligt lag utgör ett brott.

text: Termen kan användas i strikt respektive vid mening. I strikt mening är endast den vars direkta handlande utgör en brottslig gärning enligt lag. I vid mening räknas även den som varit delaktig, exempelvis genom att medverka till gärningen.

title: Gärningsman


text: Äganderättsöverlåtelse utan motprestation.

text: En

text: benefik

text: rättshandling

text: där egendom byter ägare utan att motprestation krävs (om gåvan är föranledd av en prestation, men inte direkt en betalning, kallas detta en

text: remuneratorisk gåva

text: ). Ett löfte eller utfästelse om gåva är inte bindande (

text: 1 §

text: GåvoL), men gåvan är fullbordad när egendomen kommit i gåvotagarens

text: besittning

text: (jfr

text: traditionsprincipen

text: Om löfte om gåva skett i form av

text: skuldebrev

text: är den bindande när skuldebrevet är mottaget. Dock är en sådan gåva inte gällande mot givarens

text: borgenär

text: er.

title: Gåva