text: En

text: sedvänja

text: inom affärslivet som har nått en hög nivå av stadga.

title: Handelsbruk


text: Säljarens ansvar för att han är rätt ägare till egendomen och att inga rättsliga fel således finns vid tillfället för köpet.

type: stycke

text: Se

text: 4 kap. 21 § jordabalken

title: Hemulansvar

type: begrepp


text: Egenhändigt skrivet och underskrivet testamente.

title: Holografiskt testamente


text: Hovrätt är en allmän domstol.

text: Hovrätt är andra instans i

text: brottmål

text: tvistemål

text: och domstolsärenden, som redan har avgjorts i

text: tingsrätt

text: Det finns sex hovrätter i landet *

text: Svea hovrätt

text: i Stockholm, *

text: Göta hovrätt

text: i Jönköping, *

text: Hovrätten över Skåne och Blekinge

text: i Malmö, *

text: Hovrätten för Västra Sverige

text: i Göteborg, *

text: Hovrätten för Nedre Norrland

text: i Sundsvall och *

text: Hovrätten för Övre Norrland

text: i Umeå.

title: Hovrätt


text: Upplåtelse

text: av

text: nyttjanderätt

text: mot ersättning.

text: Man skiljer på

text: hyra av lös sak

text: och

text: hyra av hus eller delar av hus

title: Hyra


text: Att

text: upplåta

text: nyttjanderätt

text: en til en

text: sak

text: mot ersättning.

text: I äldre lagtexter kallas detta saklega. Själva begreppet hyra används både för avtalet och för den avgift som erläggs.

text: Sakhyra är i stort sett oreglerat; de enda bestämmelser som finns återfinns i HB

text: 13 Kap.

text: En hyrestagare har

text: presumtionsansvar

text: vad gäller skador på det hyrda, och måste alltså ersätta skador på det hyrda om han inte kan visa att han inte handlat vårdslöst.

text: Om uthyraren säljer föremålet gäller hyrestagarens

text: nyttjanderätt

text: inte mot den nya ägaren ("köp bryter legostämma"). Hyresfrågor hör därmed mer till

text: obligationsrätt

text: en än

text: sakrätt

text: en.

text: Se även

text: hyra (hus eller del av hus)

text: leasing

title: Hyra (lös sak)


text: Den sammanlagda tid som lägenheten upplåtits till hyresgästen.

text: En lägenhet kan ha upplåtits för en

text: hyrestid

text: om 6 månader åt gången. Om avtalet har förlängts tre gånger så har hyresförhållandet varat i 18 månader.

title: Hyresförhållande


text: 12 kap.

text: jordabalken

text: brukar kallas för hyreslagen. Här finns de omfattande reglerna om hyra av bostad och lokal.

title: Hyreslagen


text: Medlar i hyres- och bostadsrättsliga tvister som rör bostäder och lokaler och kan avgöra flertalet av dessa tvister genom beslut. T.ex. kan nämnden fatta beslut om överlåtelse av hyreskontrakt enligt

text: 12 kap.

text: 37 §§

text: jordabalken

text: Vilka tvister som kan komma i fråga framgår av

text: 4 § lagen (1973:188)

text: om arrendenämnder och hyresnämnder.

text: Jämför

text: arrendenämnd

text: Se även

type: rubrik

text: Hyresnämndens webbplats

text: (Observera att Hyresnämnden skriver om något som den betecknar som hyreslagen. Det är

text: 12 kap.

text: jordabalken

text: som avses.)

type: punkt

text: Blankett HN-1, Ansökan till hyresnämnd/arrendenämnd

text: för anmälan om tvist

type: lista

title: Hyresnämnd


text: Den tid som framgår av hyresavtalet.

text: T.ex. att hyrestiden ska löpa under 6 månader (bestämd tid).

text: Detta ska inte förväxlas med

text: hyresförhållande

text: t.

title: Hyrestid


text: Den fastighet som har en rättighet i annan fastighet.

text: Se

text: 14 kap.

text: JB angående

text: servitut

title: Härskande fastighet


text: Högsta domstolen är överrätt i mål, som fullföljas från

text: hovrätt

text: I Högsta domstolen får talan i visst fall föras mot beslut av

text: advokat

text: samfundets styrelse eller annat samfundets organ enligt

text: 8 kap. 8 § rättegångsbalken

text: Högsta domstolens huvuduppgift är att avgöra sådana mål från hovrätten där ett avgörande från Högsta domstolen kan få betydelse som vägledning för hur liknande fall i framtiden ska bedömas. Denna uppgift brukar kallas Högsta domstolens

text: prejudikat

text: bildande funktion och är således inte avsedd att tillgodose klagandens intresse av att få målet prövat igen för att uppnå ett annat materiellt resultat än hovrättens avgörande.

text: Härutöver prövar Högsta domstolen också ärenden om

text: resning

text: klagan över domvilla

text: ansökan om återställande av försutten tid

text: , ärenden rörande andra

text: stat

text: ers begäran om

text: utlämning för brott

text: av personer från Sverige till den andra staten.

text: Prövningstillstånd

text: krävs för att Högsta domstolen skall pröva hovrättens dom eller slutliga beslut i mål eller ärende som väckts vid tingsrätt enligt

text: 54 kap, 9 § rättegångsbalken

text: . Detta gäller inte överklaganden av justitiekanslern (

text: JK

text: ) eller en justitieombudsman (

text: JO

text: ), i mål där allmänt

text: åtal

text: förs.

text: Prövningstillstånd får meddelas enligt

text: 54 kap, 10 § rättegångsbalken

text: endast om # det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av Högsta domstolen eller # det finns synnerliga skäl till sådan prövning, såsom att det finns grund för resning eller att domvilla förekommit eller att målets utgång i hovrätten uppenbarligen beror på grovt förbiseende eller grovt misstag.

title: Högsta domstolen


text: Den högsta av de allmänna

text: förvaltningsdomstol

text: arna enligt

text: 33 § förvaltningsprocesslagen (1971:291)

text: Högsta förvaltningsdomstolen

text: är

text: prejudikat

text: instans det vill säga prövar huvudsakligen

text: mål

text: som har värde för

text: rättstillämpning

text: en. Domstolen hette tidigare

text: Regeringsrätten

title: Högsta förvaltningsdomstolen


text: Förbjuder diskriminering av leverantörer på grund av deras nationalitet. En upphandlande myndighet får därför inte ställa krav som bara svenska företag kan klara av eller veta om även om myndigheten inte förväntar sig anbud från några utländska leverantörer.

title: Icke-diskrimineringsprincipen


text: Om en skrift inte uppfyller kraven för att vara en

text: periodisk skrift

text: är det en icke- periodisk skrift. Exempel på icke-periodiska skrifter är böcker, kataloger, broschyrer, reklamblad etc.

title: Icke-periodisk skrift


text: En typ av

text: personskada

text: som egentligen inte kan mätas i pengar.

text: Till ideella skador räknas

text: sveda och värk

text: och

text: lyte och men

text: 2 kap. 3 § skadeståndslagen

text: Motsatsen till ideell skada är

text: ekonomisk skada

title: Ideell skada


text: {|style="border: solid 1px #FF6666; background: #FFFFFF; padding: 5px 5px 0 5px; width:100%; margin-bottom: 2px;" | style="vertical-align:top"|Hej Viktor,

text: Kul att du hittat till lagen.nu's wiki-del, och intressant arbete med checklistan. Jag måste dock fråga vad syftet med denna är? Eftersom den skrivs på huvuddelen av wikin är den synlig utåt som en del av lagen.nu på https://lagen.nu/begrepp/Immaterialrätt_checklista, och det är kanske inte meningen? --

text: Staffan Malmgren

text: 15 december 2011 kl. 21.22 (CET) |}

text: Vilken typ av immaterialrätt?

text: Gå igenom:

text: Skyddsobjekt, vilket passar in?

text: Kvalitetskrav, uppfyller objektet verkshöjd?

text: A.

text: Upphovsrätt

text: : Intellektuella prestationer, såsom konstnärliga och litterära verk.

text: B.

text: Varumärkesrätt

text: : Särskiljande varukännetecken.

text: C.

text: Mönsterrätt

text: : Mönster

text: D.

text: Patenträtt

text: : Uppfinningar

text: Upphovsrätt

text: Är verket originellt, enligt 1:1 URL?

text: Ja -> vidare till 1.1

text: Nej -> Se

text: närstående rättigheter (1)

text: OBS! JU SVAGARE ORIGINALITET, JU SVAGARE SKYDD! = Kopior kan lägga sig närmre. (smultronfallet

text: NJA 1994 s. 74

text: .) Det inskränkta skyddet i smultronfallet omfattade endast:

text: Efterbildning,

text: Påfallande likhet.

text: 1.1: Skyddet är formlöst och uppkommer i samband med skapandet.

text: Skyddssubjektet. Skyddet tillfaller:

text: 1§ - den som skapat,

text: 6§ - flera upphovsmän,

text: 7§ - okänd upphovsman,

text: OBS! Vid anställningsförhållande. Kan regleras i avtal (27§, om överlåtelse). Annars gäller "tumregeln": Om verket har uppkommit som resultat av ett åtagande som du har mot arbetsgivaren, får arbetsgivaren använda sig av verket. Vid datorprogram gäller 40a §!

text: 1.2 Är upphovsrätten preskriberad (43 – 44a §§)?

text: OBS! Nyinspelningar av fria verk är dock upphovsrättsligt skyddade, enligt 4§. Därutöver är det nya verket även skyddat av de närstående rättigheterna (45§). och även såsom utövande konstnär (45 §).

text: Ja -> Verket är fritt, men glöm inte klassikerskyddet i 51§.

text: Nej -> Vidare till punkt 1.3.

text: 1.3 Faller verket in under undantagen i 9§?

text: Ja -> Verket är fritt.

text: Nej -> Vidare till punkt 2.

text: Upphovsmannens ekonomiska rättigheter (2§). Dessa rättigheter kan överlåtas.

text: OBS! Ensamrätten gäller även om verket har ändrats på något sätt (dvs när dte inte är fråga om direkt avbildning), så länge verkets inre form bibehålls. Tänk dock på att det kan vara fråga om oberoende dubbelskapande, är dte troligt att två personer skulle ha kunnat skapa samma sak oberoende av varandra (tänk bla på variationsmöjligheterna)?

text: Exemplarframställning (2st)

text: Behöver inte vara någon exakt kopia. Fotografier, ljudupptagningar, avbildningar mha noter är också exemplarframställning.

text: Rätt att göra verket tillgängligt för allmänheten. (3st)

text: A) Överföring till allmänheten

text: Överföring

text: Till allmänheten

text: Från samma plats

text: SE ÄVEN KOMPLETTERINGSREGELN (sista stycket)!

text: B) Offentligt framförande

text: Offentligt: Dvs när det inte är en sluten krets (1. Individuellt bestämd, 2. utåt avgränsad enhet, 3. med påvisbart samband mellan medlemmarna.)

text: Framförande (även kortare uppspelningar räknas som framförande, se NJA 86 s. 702, försäljaren)

text: På samma plats (t ex en restaurang spelar radiomusik)

text: Med eller utan teknik

text: C) Offentlig visning

text: Görs tillgängligt

text: För allmänheten

text: Utan tekniska hjälpmedel

text: D) Spridning

text: Allmänheten

text: Spridning

text: Upphovsmannens ideella rättigheter. Kan ej överlåtas, endast efterges i mycket liten omfattning.

text: A) Paternitetsrätt, enligt 1 st. (namngivning)

text: B) Respekträtt (1. Ändringar, 2. form och sammanhang)

text: OBS! Parodier och travestier är okej, enligt gammal hävd, och utgör undantag från respekträtten. Se Alfonsfallet, där det fastslogs att det är ok om den skapade produkten innehåller en komisk effekt som är främmande för originalverket! Verket blir då ett självständigt verk (4§ 2 st), fritt från originalverket (både ekonomiskt och ideellt). I mycket grova fall kan det dock tänkas att de ideella rättigheterna ändå kan kränkas.

text: Är situationen sådan som beskrivs under 2 eller 3?

text: Ja -> Vidare till punkt 5 och leta efter inskränkningar i upphovsmannens rättigheter.

text: Nej -> Verket är fritt.

text: OBS! Den ideella rätten inskränks inte! (11§)

text: U: 26 c §

text: Inskränkningar vid framställning

text: 14 §: Upptagningar av egna framföranden för undervisning.

text: 18 §: Samlingsverk för undervisning.

text: 16 §: Arkiv och bibliotek.

text: 11a §: Tillfälliga kopior.

text: 12 §: Exemplar för privat bruk.

text: skriftlig form (dvs ej kartor och grafik), men både analog och digital skrift.

text: begränsade delar eller begränsat omfång.

text: Privat bruk

text: Förlagan ska vara lovlig. (4st)

text: Arbetsplats: Får ta kopior åt sig själv, men ej åt kollegor (NJA II 1961 s 122). Se dock 42 b §, om avtalslicens för företagskopiering.

text: Anlita utomstående, som kopierar åt en: Det är okej. Men ej om ej utomstående "anlitar sig själv".

text: Inskränkningar vid spridning

text: KONSUMTIONSREGELN, 19 §. -> Se dock 26 n, om följerätt vid konstverk.

text: Inskränkningar vid visning av exemplar

text: 20 §: Exemplar får visas offentligt i vissa fall.

text: Inskränkningar vid offentligt framförande

text: 21 §:

text: Ej det huvudsakliga, ej inträde, utan förvärvssyfte.

text: Eller:

text: Vid undervisning och gudstjänst

text: Inskränkningar vid konstverk

text: 20a §

text: 23 §: Konstverk som återges tillsammans med text.

text: 24 §: Byggnader får fritt avbildas. Likaså vissa konstverk.

text: OBS! Ritningar får ej ändras/avbildas!

text: Citat

text: 22 §: Ok att citera ur offentliggjorda verk. HR: Hjälpmedel för framställningen. Pressen har dock en mer långtgående rätt till uttalanden, om det finns ett informationsintresse. (JAS-fallet)

text: Datorprogram

text: 26g §

text: 26h §

text: Varumärkesrätt

text: Är varumärket:

text: Särskiljande? (2:5 § och 1:5 §) Det ska finnas en associativ förmåga - en koppling mellan märket och produkten.

text: Möjligt att återge grafiskt? (1:4 §) Noter är okej för ljud (hemglassfallet). Färger kan återges grafiskt, men dte är svårt att påvisa särskiljningsförmåga (samband mellan själva färgen och produkten).

text: Ja -> vidare till 1.1

text: Nej -> Varumärket är fritt.

text: OBS! JU SVAGARE SÄRSKILJNINGSFÖRMÅGA, JU SVAGARE SKYDD!

text: 1.1: Skyddet uppstår genom:

text: A) Registrering enligt 1:6 § hos PTV, som gäller i Sverige.

text: Vad ansökan ska innehålla, 2:1 §.

text: Hinder för utfärdande, 2:4-2:10 §.

text: Skyddet delas in i olika varu- och tjänsteklasser, 2:13.

text: B) Gemenskapsregistrering enligt 10:5 + förordning om gemenskapsvarumärken, som gäller i hela EU.

text: C) Inarbetning enligt 1:7 §, som gäller där varumärket är inarbetat.

text: Skyddssubjektet. Skyddet tillfaller:

text: Den som registrerar. (1:6§)

text: Eller

text: Den som inarbetar (1:7§)

text: 1.2 Är varumärkesskyddet preskriberat (2:32-33 §§)?

text: Obegränsad skyddstid. Det krävs dock att registreringen förnyas vart 10:e år, vilket kan göras så länge märket används. Ett inarbetat varumärke är skyddat så länge inarbetningen fortgår.

text: Ja -> Varumärket är fritt!

text: Nej -> Vidare till punkt 1.3.

text: 1.3 Faller varumärket in under undantagen för ensamrätten?

text: Kännetecken som består av en form som följer av varans art, en form som är nödvändig för att uppnå ett tekniskt resultat. (1:9 §)

text: Hinder mot registrering enligt 2:4-11 §§.

text: Ja -> Varumärket är fritt.

text: Nej -> Vidare till punkt 2.

text: Varumärkesinnehavarens ensamrätt innebär:

text: Ensamrätt till förväxlingsbara kännetecken i näringsverksamhet (1:10 VmL).

text: Identiska varukännetecken. (Vid en helhetsbedömning, bleknande minnesbilden)

text: Identiska varor eller tjänster.

text: Användningen skadar varukännetecknets funktion (ursprungsangivelsefunktion och reklamfunktion, överkurs)

text: Liknande varukännetecken. (Vid en helhetsbedömning, bleknande minnesbilden)

text: Liknande varor eller tjänster.

text: Risk för förväxling (ta hjälp av produktregeln). Om varumärket är välkänt räcker det dock att användningen skapar associationer till det välkända varumärket, i enlighet med sista delen av meningen i p 2 (se Jägermeisterfallet).

text: Liknande varukännetecken.

text: Känt inom en betydande del av omsättningskretsen (notoriskt välkänt)

text: Otillbörlig fördel, eller till skada för märkets särskiljningsförmåga eller anseende.

text: Plus sista stycket!

text: Går användningen in under punkt 2?

text: Nej -> Märket är fritt.

text: Ja -> Gå vidare till punkt 4 och leta efter inskränkningar.

text: Inskränkningar i ensamrätten:

text: 1:11 §: En rad inskränkningar.

text: 1:12 §: KONSUMTIONSREGELN

text: 3:2 §: Varumärket måste verkligen brukas.

text: 3:1 §: Degeneration

text: Mönsterrätt

title: Immaterialrätt checklista


text: Inverkan (rök, hetta, buller, skakningar, m.m.) från en fastighet på omgivande fastigheter

title: Immission


text: Lat. Vid tvivel, för den anklagade

text: Straffrättslig princip som innebär att den som anklagar har bevisbördan, att kraven på bevisning ställs högt samt att då det förekommer tvivel skall detta räknas den anklagade till godo.

text: Se

text: NJA 2004 s. 702

text: och

text: RÅ 2004 ref. 17

title: In dubio pro reo


text: Inbördes testamente är beteckningen på ett

text: testamente

text: där två eller flera personer i ett gemensamt testamente förordnar om sin egendom.

text: Det vanligaste är att två makar förordnar om att vid den förstes bortgång ska den efterlevande ärva allt och att vid den sistes bortgång ska förfaras på visst sätt.

text: Inbördes testamente kan också förekomma mellan syskon eller andra nära släktingar.

title: Inbördes testamente


text: Förlorad handelsvinst m. m. Se KöpL

text: 67 §

text: st 2.

title: Indirekt skada


text: Begreppet indirekt

text: uppsåt

text: är numera förlegat men innebar att även om gärningsmannen inte haft för avsikt att åstadkomma en viss effekt uppfattat den som nödvändig för det mål han egentligen eftersträvade. Jämför

text: insiktsuppsåt

text: som på sätt och vis kan sägas ha ersatt det indirekta uppsåtet.

title: Indirekt uppsåt


text: Överlåtande av en värdehandling genom påskrift.

title: Indossament


text: Maskiner och annan utrustning som tillförts en

text: fastighet

text: som är inrättad för industriell verksamhet, för att användas i denna verksamhet.

text: Definitionen återfinns i

text: JB 2:3

text: . Maskiner och annan utrustning kan räknas som antingen

text: byggnadstillbehör

text: JB 2:2

text: ) eller industritillbehör. Avgränsningen görs så att utrustning som används och är till nytta för fastigheten oavsett vilken industri som nyttjar den, räknas som

text: byggnadstillbehör

text: , medan sådant som används i den specifika industrin räknas som industritillbehör.

text: Om fastighetsägaren av sakrättsliga skäl inte vill att ett visst föremål ska räknas som industritillbehör, även fast det uppfyller kraven, kan denne avge en förklaring om detta som skrivs in i

text: fastighetsregistret

text: enligt JB

text: 24 kap.

title: Industritillbehör


text: Med inhibition avses att ett beslut, vilket annars gäller omedelbart, ska avvaktas med att utföras och inte får verkställas. En överinstans (t.ex. en hovrätt avseende en tingsrättsdom innehållande en betalningsförpliktelses) kan besluta om inhibition, om det är sannolikt att underinstansens beslut kommer att ändras.

title: Inhibition


text: Inkomst av kapital är ett av

text: inkomstskattelagens

text: tre

text: inkomstslag

text: , de andra två är inkomst av

text: näringsverksamhet

text: och

text: tjänst

text: . Endast fysiska personer beskattas i detta inkomstslag.

text: Beskattning sker vanligen i detta inkomstslag då verksamheten bedrivs

text: självständigt

text: och med

text: vinstsyfte

text: , men saknar

text: varaktighet

text: Det finns i huvudsak två typer av kapitalinkomster, avkastning och vinst. Avkastning är löpande kapitalinkomster, t.ex. utdelning och ränta. Källan till avkastningen, aktierna eller

text: fordringen

text: , påverkas inte i sig av att de ger avkastning. Kapitalvinst eller förlust handlar det istället om när källan på något sätt avyttrats.

text: Kapital beskattas vanligen separat från näringsverksamhet och tjänst.

text: Översikt över kapitel om inkomstslaget kapital:

text: ; Kapitel 41 : Grundläggande bestämmelser samt vad som ska tas upp i inkomstslaget kapital, sätter ramarna för inkomstslaget.

text: ; Kapitel 42 : Vad som skall tas upp och dras av inom ramarna för ramarna av inkomstslaget.

text: ; Kapitel 43 : Har upphört att gälla

text: ; Kapitel 44 -55 : Hur kapitalvinster och kapitalförluster vid försäljning och liknande ska hanteras.

title: Inkomst av kapital


text: Inkomst av näringsverksamhet är ett av

text: inkomstskattelagens

text: tre

text: inkomstslag

text: , de andra två är inkomst av

text: kapital

text: och

text: tjänst

text: . Juridiska personer beskattas enbart i detta inkomstslag.

text: För fysiska personer sker beskattning i detta inkomstslag då verksamheten bedrivs

text: självständigt

text: varaktigt

text: och med

text: vinstsyfte

text: Översikt över kapitel om inkomstslaget näringsverksamhet

text: ; Kapitel 13 : Kapitlet sätter gränserna för vilka verksamheter som ska beskattas inom inkomstslaget näringsverksamhet.

text: : Enligt huvudregeln ska inkomster och utgifter på grund av näringsverksamhet räknas till inkomstslaget näringsverksamhet (1 §).

text: ; Kapitel 14 : Medan 13 kap. slår fast att inkomster och utgifter som hör till näringsverksamhet ska beskattas inom det inkomstslaget, behandlar 14 kap. hur de inkomsterna och utgifterna ska räknas ut.

text: ; Kapitel 15 : I inkomstslaget näringsverksamhet ska inkomster och utgifter som hör till sådan verksamhet tas upp. Kapitel 15 behandlar vad som ska betraktas som sådan inkomst.

text: ; Kapitel 16 : I inkomstslaget näringsverksamhet ska inkomster och utgifter som hör till sådan verksamhet tas upp. Kapitel 16 behandlar vad som ska betraktas som sådan utgift.

title: Inkomst av näringsverksamhet


text: Inkomst av tjänst är ett av

text: inkomstskattelagens

text: tre

text: inkomstslag

text: , de andra två är inkomst av

text: näringsverksamhet

text: och

text: kapital

text: . Endast fysiska personer beskattas i detta inkomstslag.

text: varaktigt

text: och med

text: vinstsyfte

text: , men saknar

text: självständighet

text: . Om inkomsten saknar vinstsyfte betraktas det som

text: hobby

text: , och beskattas enligt särskilda regler.

text: Översikt över kapitel om inkomstslaget tjänst

text: ; Kapitel 10 : Grundläggande bestämmelser samt vad som ska tas upp i inkomstslaget tjänst, sätter ramarna för inkomstslaget. ; Kapitel 11 : Vad som skall tas upp inom ramarna för ramarna av inkomstslaget. ; Kapitel 12 : Vad som skall dras av inom ramarna för ramarna av inkomstslaget.

title: Inkomst av tjänst


text: Inkomstskattelagen

text: delas upp i tre inkomstslag. Dessa är inkomst av

text: näringsverksamhet

text: kapital

text: och

text: tjänst

text: För att få reda på om en viss inkomst är skattepliktig eller om en utgift ger rätt till avdrag bör man ta reda på vilket inkomstslag inkomsten eller utgiften hör till. Det skiljer sig åt mellan inkomstslagen vad som ska beskattas och vad som berättigar till avdrag, så klargör först enligt vilket inkomstslags regler som inkomsten eller avgiften ska bedömas.

text: Kontrollera även 8 - 9 kap. om det enligt de allmänna reglerna handlar om en skattefri inkomst eller en sådan utgift som inte får dras av.

title: Inkomstslag


text: Skadestånd

text: som utgår när ett

text: avtal

text: sförhållande finns mellan parterna.

text: Vanligtvis reglerar parterna i avtalet hur och om skadestånd ska utgå, men det kan också regleras i lagen (exempelvis

text: köplagen

text: som fyller ut med regler om avtalet inte reglerat skadestånd). Inomobligatoriskt skadestånd är motsatsen till

text: utomobligatoriskt skadestånd

title: Inomobligatoriskt skadestånd


text: En

text: uppsåt

text: styp som utmärks av att gärningsmannen eftersträvar en viss effekt, men som en bieffekt orsakar något annat. Denna bieffekt är inte vad som eftersträvas, men gärningsmannen vet med hundra procents säkerhet att den kommer att inträffa.

text: Exempel: Gärningsmannen vill spränga en båt för att döda en viss person, och inser att detta kommer att medföra att de övriga 100 personerna på båten också kommer att dö. Gärningsmannen anses då haft direkt uppsåt att döda den enskilda personen, och indirekt uppsåt att döda de andra 100 personerna.

title: Insiktsuppsåt


text: En granskning och registrering av en rättslig åtgärd i ett ärende som rör fastigheter.

text: Exempel på inskrivningsärenden:

text: Lagfart

text: Inteckning

text: Inskrivning av annan rättighet, t.ex.

text: nyttjanderätt

text: eller

text: servitut

text: Se även

text: Lantmäteriet:

text: "Inskrivning - Presentation"

title: Inskrivning


text: Processrättslig princip som återfinns i

text: 13 kap. 3 § 2 st. 2 p.

text: RB.

text: Principen innebär att om någon överklagat en fråga till hovrätt så får inte en ändring av talan ske så att hovrätten har att bedöma en fråga som inte varit uppe till behandling i tingsrätt. Sådan ändring av talan skall avvisas.

title: Instansordningens princip


text: En rätt för den enskilde att få reda på vilken information myndigheter, företag och andra organisationer har.

text: Det finns tre huvudsakliga vägar att få insyn:

text: Offentlighetsprincipen (

text: 2 kap.

text: tryckfrihetsförordningen

text: Partsinsyn (

text: 16 § förvaltningslagen (1986:223)

text: Registerinsyn (

text: 26 § personuppgiftslagen (1998:204)

title: Insynsrätt


text: Inskrivning

text: av ett visst belopp i fastigheten. Som bevis på inteckningen skapas ett

text: pantbrev

text: som kan användas som

text: säkerhet

text: för en

text: fordran

text: Inteckning behandlas i

text: 22 kap.

text: jordabalken

text: De olika inteckningsåtgärderna är:

text: Utsträckning

text: 22 kap. 7 § jordabalken

text: Utbyte

text: 22 kap. 8 § jordabalken

text: Sammanföring

text: 22 kap. 8 a § jordabalken

text: Nedsättning

text: 22 kap. 9 § jordabalken

text: Dödning

text: 22 kap. 10 § jordabalken

text: Relaxation

text: 22 kap. 11 § jordabalken

text: Se även

text: Lantmäteriet:

text: "Inskrivning - Inteckning och pantbrev"

title: Inteckning


text: Intrång i förvar är ett straffbelagt

text: brott

text: enligt

text: 4 kap. 9 § brottsbalken

title: Intrång i förvar


text: Rätt för en person att ärva i sin avlidna förälders ställe.

text: Exempel: A har bara en

text: arvinge

text: , dottern B. B har en son, C. När A dör ska B ärva, men B är redan avliden. C ärver då i B:s ställe.

text: Om C har en dotter, D, och även C är avliden ärver D i C:s ställe (som skulle ärvt i B:s ställe).

title: Istadarätt


text: Lat. Domstolen känner rätten

text: Allmän processrättslig princip som nnebär att det är rätten som prövar vilka rättsregler som är tillämpliga.

text: Se

text: RÅ 1995 ref. 45

text: och

text: NJA 2004 s. 743

title: Jura novit curia


text: Ett

text: rättssubjekt

text: i form av ett bolag, en stiftelse, en förening, en kommun, staten, eller liknande.

text: Juridiska personer har rätt att exempelvis ingå

text: avtal

text: och äga

text: förmögenhet

title: Juridisk person


text: Justitieråd är den titel ledamöterna i

text: Högsta domstolen

text: (HD) i Sverige och Finland har.

text: Antalet justitieråd vid HD i Sverige är för närvarande 16 enligt

text: 3 kap 4 § RB

text: De inte får inneha eller utöva något annat ämbete. Däremot kan de åta sig uppdrag som till exempel skiljeman mot vilket riktats viss kritik.

title: Justitieråd


text: En

text: bröstarvinge

text: som vill få ut sin

text: laglott

text: måste begära jämkning av

text: testamente

text: t.

text: Begäran om jämkning innebär helt enkelt att man säger till testamentstagaren att man vill få ut sin laglott (det krävs inte att man

text: väcker talan

text: om jämkning). Man måste säga till inom sex månader från det att man blivit delgiven testamentet, annars har rättigheten gått förlorad (7 kapitlet

text: 3 § 3 stycket ärvdabalken

text: Begäran om jämkning skiljer sig från

text: klander av testamente

text: . Till skillnad från klandertalan, där man hävdar att testamentet är ogiltigt, är ett testamente som kränker laglotten giltigt. Däremot jämkas det för att bröstarvingen ändå ska få ut sin laglott.

title: Jämkning av testamente


text: Kammarrätt är administrativ domstol i andra instans.

text: De allra flesta målen i kammarrätterna har först prövats och avgjorts av en

text: förvaltningsrätt

text: Det finns fyra kammarrätter i Sverige *

text: Göteborg

text: Jönköping

text: Stockholm

text: Sundsvall

title: Kammarrätt


text: Ett yrkande om ändring eller upphävande av t.ex. domstols avgörande, förrättning, testamente eller olika rättigheter.

title: Klander


text: Ett tillägg till ett

text: testamente

text: För att det ska vara giltigt krävs att formkraven i

text: 10 kap. 1 § ärvdabalken

text: är uppfyllda. Att

text: testamentsgivare

text: n bara skriver till tillägget själv och undertecknar är alltså inte nog.

text: Ett felaktigt tillägg kan eventuellt få betydelse som återkallande av testamente (se

text: 10 kap. 5 § ärvdabalken

text: där det inte finns något formkrav). I det fallet blir det dock bara fråga om återkallande av det gamla testamentet, tillägget kommer inte gälla som nytt testamente.

title: Kodicill


text: En princip inom EU-rätten som innebär dels att besluten skall fattas gemensamt, dels att alla ledamöterna i kollegiet, på ett politiskt plan, är kollektivt ansvariga för samtliga beslut som antas.

text: Se fallet

text: AKZO v Commission (Mål 5/85)

title: Kollegialitetsprincipen


text: Ett skriftligt avtal som främst reglerar löner men även anställningsvillkor och förhållandet i övrigt mellan arbetstagare och arbetsgivare. Detta sluts mellan mellan en arbetstagarorganisation och arbetsgivarorganisation eller mellan en arbetstagarorganisation och enskild arbetsgivare.

text: Båda parter måste ha som avsikt att ingå just ett kollektivavtal för att det ska anses som ett sådant avtal.

text: Kravet på skriftlighet medför att muntliga överenskommelser inte kan omfattas av kollektivavtalet. De har istället allmän avtalsrättslig verkan. Det går dock att hänvisa till bilagor eller andra dokument i ett kollektivavtal då även dessa är skriftliga.

text: En anledning till varför kravet på skriftlighet är såpass strängt är för att avtalet inte bara binder avtalsparterna men även medlemmarna i organisationen. Avtalets tydlighet är därför något mycket viktigt. En medlem ska kunna läsa vilka bestämmelser denne omfattas av. Ett muntligt tillägg uppfyller därför inte kravet på tydlighet och kan därför inte inkluderas i kollektivavtalet.

text: Medlemmarna i organisationen blir bundna till avtalet inom dess tillämpningsområde förutom i de fall de redan är bundna av annat kollektivavtal. Som regel gäller att först ingångna avtalet gäller.

text: Kollektivavtalet verkar bara inom dess tillämpningsområde vilket defineras av avtalsinnehållet. Det finns dock s.k. dolda klausuler som exempelvis inkluderar 29/29-principen som ger arbetsgivaren rätt att leda och fördela arbetet på arbetsplatsen. Dessa klausuler ingår alltid trots att de ej finns uttryckta i det skriftliga avtalet.

text: Vid tolkning av avtalet ska först den gemensamma partsavsikten vara avgörande. Därefter ser man till avtalets lydelse och vad som framgår av texten enligt allmänt språkbruk. Slutligen tillämpas en mängd olika tolkningsregler beroende på situationen, däribland en slags oklarhetstolkning där författande parten av den otydliga avtalsklausulen ansvarar för att förtydliga innehållet för den andra parten samt får avtalet tolkat till sin nackdel.

text: Kollektivavtalsbrott sanktioneras enligt MBL 54-55 §§.

title: Kollektivavtal


text: Arbetstagarorganisation som arbetsgivaren har ingått

text: kollektivavtal

text: med.

title: Kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisation


title: Kommun


text: Allmänna kompetensen

text: Förbudet att hålla på med uppgifter som ankommer på annan

text: Förbudet mot retroaktiva betungande beslut

text: Förbudet om stöd till enskilda

text: Förbudet om stöd till företag

text: Förbudet om stöd till spekulativ verksamhet

text: Likställighetsprincipen

text: Lokaliseringsprincipen

text: Objektivitetsprincipen

text: Proportionalitetsprincipen

text: Självkostnadsprincipen

text: Underskottsprincipen

title: Kommunalrättsliga principer


text: När en part underrättas om något.

text: Begreppet används framförallt i

text: förvaltningsrätt

text: en.

title: Kommunicering


text: Principen att

text: huvudförhandling

text: en i en

text: rättegång

text: ska ske utan avbrott.

text: Koncentrationsprincipen, som hänger samman med

text: omedelbarhetsprincipen

text: , innebär att huvudförhandlingen i ett mål som regel ska ske utan avbrott ("fortgå i ett sammanhang"), och finns uttryckt i

text: RB 43:11

text: (för

text: tvistemål

text: ) samt 46:11 (för

text: brottmål

text: Innan koncentrationsprincipen infördes genom processreformen 1948 gällde istället den muntligt-protokollariska principen, där ett mål kunde handläggas under flera rättegångstillfällen under en lång period. Domen grundades då på vad som protokollförts om förhandlingen, vilket var hanterbart när den legala bevisteorin (en äldre bevisprincip) användes, men blev ohållbart efter man gått över till

text: den fria bevisföringens princip

title: Koncentrationsprincipen


text: Konkludent handlande är ett juridiskt begrepp som innebär att avtal anses slutet på grund av handlande i överensstämmelse med ett avtal trots att formellt avtal aldrig slutits.

title: Konkludent handlande


text: Konkret fara innebär att det är existensiellt möjligt att en viss gärning leder till en viss följd och att det är plausibelt, dvs sannolikt att gärningen kommer leda till fara.

title: Konkret fara


text: Ett

text: tvångsförfarande

text: där en

text: gäldenär

text: s samtliga

text: tillgång

text: ar tas i anspråk för att betala dennes

text: borgenär

text: er.

text: Under konkursen omhändertas tillgångarna av ett

text: konkursbo

text: , som är en separat

text: juridisk person

text: som företräds av en

text: konkursförvaltare

text: . Gäldenären förlorar alltså

text: rådighet

text: en över tillgångarna. Konkursförvaltarens uppgift är att se till att fastställa vilka tillgångar och fordringar som egentligen finns, och omvandla tillgångarna till pengar så att borgenärerna kan få betalt för sina

text: fordringar

text: . När det är fråga om ett företag som går i konkurs kan detta innebära att företaget styckas upp och säljs i bitar, men också att det drivs vidare som en enhet om det gör det troligare att hitta en bra köpare. Innan konkursen är avslutad skall dock all egendom i konkursboet ha omvandlats till pengar. En fordran kan innehas med viss

text: förmånsrätt

text: (prioriterad fordran), vilket påverkar vilka borgenärer som i första hand får betalt, om pengarna inte räcker till samtliga.

text: Syftet med konkurs är att en gäldenär på

text: obestånd

text: inte ska kunna gynna en viss borgenär framför de övriga genom att använda sina sista tillgångar till att betala just denne borgenärs fordran. Om detta ändå har skett strax innan konkursförfarandet inletts kan en sådan betalning krävas tillbaka av konkursboet genom

text: återvinning

text: En gäldenär kan bara försättas i konkurs om denne är på obestånd, dvs om denne inte klarar att betala sina skulder (och detta inte bara är tillfälligt). Förfarandet inleds med att någon av borgenärerna, eller gäldenären själv,

text: ansöker om konkurs

text: vid gäldenärens

text: tingsrätt

text: . Domstolen utser sedan konkursförvaltaren (vanligtvis en

text: advokat

text: som är specialiserad på konkurser).

text: Ett företag som är försatt i konkurs upplöses efter konkursförfarandets slut, och de fordringar som borgenärerna har på företaget försvinner. För privatpersoner som försätts i konkurs kvarstår borgenärernas fordringar även efter konkursens avslutande. Att gå i personlig konkurs är alltså inte ett sätt att bli skuldfri. För en privatperson kan därför

text: skuldsanering

text: vara ett alternativ till konkurs. För företag motsvaras detta till viss del av

text: företagsrekonstruktion

text: Eftersom en konkurs innebär att all gäldenärens egendom tas i anspråk kallas förfarandet även generalexekution, att jämföra med specialexekution där endast en del av egendomen omfattas (exempelvis

text: utmätning

text: Reglerna om konkurs finns i

text: Konkurslagen

text: . Regler om förmånsrätt finns i

text: Förmånsrättslagen

title: Konkurs


text: Ett

text: avtal

text: som är giltigt oavsett formen det ingåtts på.

text: De flesta avtal är av denna typ, vilket innebär att de är giltiga även om de upprättas i form av en muntlig överenskommelse. Det kan dock ofta vara att föredra att upprätta avtal skriftligt inte minst ur

text: bevisfaktesynpunkt

text: . De avtalstyper som inte är giltiga oavsett form delas upp i

text: formalavtal

text: och

text: realavtal

title: Konsensualavtal


text: "En

text: fysisk person

text: som handlar huvudsakligen för ändamål som faller utanför

text: näringsverksamhet

text: 1 § 4 st konsumentköplagen

text: Begreppet förkommer även i många andra lagar, särskilt på

text: konsumenträtt

text: ens område, med en liknande definition. Eftersom en konsument enligt denna definitionen ska vara en fysisk person kan inte exv. en förening eller ett dödsbo räknas som konsument. Däremot kan en person som köper en vara, och sedan säljer den vidare, fortfarande räknas som konsument så länge som försäljningen inte utgör

text: näringsverksamhet

text: För att konsumenträttsliga regler, exv

text: konsumentköplagen

text: , ska bli tillämpliga måste det vara fråga om ett

text: avtal

text: mellan en konsument och en

text: näringsidkare

text: . Om en konsument köper en begagnad bil av en annan konsument blir dessa regler inte tillämpliga. Istället gäller

text: köplagen

text: , som också gäller när två näringsidkare handlar med varandra.

text: I vissa sammanhang, framförallt ekonomiska, har begreppet en vidare definition och betyder snarare var och en som är slutförbrukare av varor eller tjänster.

title: Konsument


text: När

text: köp

text: avtal ingås mellan

text: konsument

text: och

text: näringsidkare

text: gäller alltid

text: KKL

text: , som, till skillnad från

text: KöpL

text: , är

text: tvingande

text: . Lagens struktur stämmer i övrigt i stort överens med KöpL.

text: Konsumentskydd

text: et i KKL består främst i att en näringsidkare inte kan avtala bort konsumentens rättigheter, samt att bestämmelser kring varans beskaffenhet (se

text: Felaktig vara

text: ) och skadeståndsersättning är strängare, till konsumentens fördel.

title: Konsumentköp


text: Samlingsnamn för de lagstiftningsåtgärder som är till för att skydda

text: konsument

text: er när de ingår avtal med

text: näringsidkare

text: . De är inte tillämpliga när två privatpersoner utanför sin yrkesutövning ingår avtal med varandra.

text: De viktigaste lagarna är

text: konsumentköplagen

text: konsumenttjänstlagen

text: distansavtalslagen

text: konsumentkreditlagen

text: , och

text: Lag (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden

title: Konsumentskydd


text: Den princip som säger att ingen får dömas ohörd och att en part skall ha kännedom om samt möjlighet att kommentera allt material i målet för att på så sätt kunna påverka domstolens beslut.

text: Principen finns inte explicit uttryckt i

text: rättegångsbalken

text: , men uttrycks indirekt i

text: Europakonventionen

text: s artikel 6 och innefattas i begreppet ”rättvis rättegång”, se

text: NJA 2006 s. 394

title: Kontradiktionsprincipen


text: En lagstadga plikt att ingå avtal under vissa förutsättningar.

text: En näringsidkare kan genom lag få sin

text: avtalsfrihet

text: begränsad i vissa situationer. Exempelvis får ett försäkringsbolag som hanterar trafikförsäkringar inte vägra att sluta försäkringsavtal med en fordonsägare om försäkringstypen är obligatorisk för fordonsägaren och denne faller inom bolagets kundkrets (

text: 5 § 2 st trafikskadelagen (1975:1410)

text: ). Även när ett företag har en monopolställning kan kontraheringstvång gälla.

text: De bestämmelser mot olaglig diskriminering som finns i

text: BrB 16:9

text: och

text: Lagen om förbud mot diskriminering

text: utgör ett indirekt kontraheringstvång; näringsidkaren kan bli skadeståndsskyldig, men inte direkt tvingas ingå avtal.

title: Kontraheringstvång


text: Ett (vanligtvis) skriftligt

text: avtal

title: Kontrakt


text: (Synonym: Avtalsbrott)

text: När en avtalspart inte fullgör sina skyldigheter enligt avtalet. För ett köpeavtal är exempelvis

text: felaktig vara

text: ett kontraktsbrott, dvs det behöver inte vara uppsåtligen. Ett kontraktsbrott är inte ett brott ur

text: straffrätt

text: sligt perspektiv, och kan därmed inte leda till

text: straff

text: , men däremot civilrättsliga

text: sanktion

text: er som exempelvis

text: skadestånd

text: , prisavdrag eller avtalets

text: hävning

title: Kontraktsbrott


text: Ett kontrollansvar är en

text: ansvarstyp

text: som ligger någonstans mellan ett

text: strikt ansvar

text: och ett

text: presumtionsansvar

text: . För att undgå kontrollansvar måste man visa att

text: kontraktsbrott

text: et beror på omständigheter utanför ens kontroll som man inte kunde förväntas räkna med vid avtalets ingående och som man inte skäligen kunde undvika.

title: Kontrollansvar


text: Samlingsterm för

text: köp

text: avtal som kombineras med kreditgivning från

text: näringsidkare

text: till

text: konsument

text: er. Två vanliga former är

text: avbetalningsköp

text: som normalt sett kombineras med ett

text: ägandeförbehåll

text: , samt

text: låneköp

text: där säljaren förmedlar lån från en tredje part till konsumenten. även

text: kontokortskredit

text: et kan räknas in i kreditköpsdefinitionen.

text: Bestämmelser kring dessa köpavtalsformer finns i

text: konsumentkreditlagen

text: (KkrL). Viktiga aspekter är säljarens skyldighet att ta handpenning (

text: 14 §

text: KkrL), invändningsrätt mot kreditgivaren på samma grunder som mot säljaren (

text: 16 § 2

text: st KkrL), köparens rätt till förskottsbetalning (

text: 20 §

text: KkrL), samt säljarens rätt till förbehåll om återtaganderätt (

text: ägandeförbehåll

text: 25 §

text: KkrL).

text: För regler om avbetalningsköp utanför konsumentförhållanden finns

text: Lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl

title: Kreditköp


text: Att, inför ett

text: kreditavtal

text: , göra en kvalificerad bedömning av en

text: konsument

text: s ekonomiska förutsättningar.

text: Syftet är att ta reda på om konsumenten har förutsättningar att fullgöra vad denne åtar sig i och med avtalet. Grundläggande är att ta reda på om konsumenten har

text: betalningsanmärkning

text: ar. Brukligt bör även vara att diskutera en sammanställning över

text: inkomst

text: er och månadsutgifter för att räkna fram ett betalningsutrymme per månad.

title: Kreditprövning


text: Kronofogdemyndighet (KFM) handlägger ärenden enligt lagen om betalningsföreläggande och handräckning samt utmätning enligt

text: 4 kap Utsökningsbalken

text: Även vissa hyrestvister kan handläggas #om hyresgästen inte betalar hyran eller hyresvärden har någon annan fordran, kan hyresvärden begära betalningsföreläggande ; #om hyresrätten är förverkad på grund av obetald hyra eller annan förverkandegrund enligt

text: 12 kap. 42 § jordabalken

text: , kan hyresvärd begära handräckning d v s ett beslut att hyresgästen skall avhysas.

text: Förfarandet är summarisk d v s det är bara fråga om skriftväxling. Något sammanträde inför KFM äger inte rum. Om motparten protesterar mot vad som sägs i ansökan kan KFM inte meddela något beslut.

text: De vanligaste ärenden hos KFM är betalningsföreläggande för hyresgäst på grund av att denne inte har betalat hyran samt handräckning.

title: Kronofogdemyndighet


text: Ett angrepp mot någons person, frihet, frid eller ära.

text: Kränkning är en egen form av skada, det vill säga varken

text: personskada

text: eller

text: ekonomisk skada

text: , som regleras i

text: 2 kap. 3 §

text: och

text: 5 kap. 6 § skadeståndslagen

text: För att kränkning ska anses uppstå krävs att det är en attack mot någons integritet. Det krävs vidare att personen i fråga på något sätt värnar sin integritet och inte själv "bjuder in" till kränkningen. Är den kränkte

text: medvållande

text: kan ersättningen antingen jämkas eller helt falla bort. Exempel på detta är att en person som frivilligt ger sig in i/startar ett slagsmål inte kan åberopa att denne blivit kränkt av slagen som utdelats under samma slagsmål (om inget helt förutsägbart inträffat under slagsmålet).

text: När kränkningens ska bedömas ska hänsyn tas till de omständigheter som anges i punkterna 1-5 i

text: 5 kap. 6 § skadeståndslagen

text: : Att handlandet 1)haft förnedrande eller skändliga inslag, 2) varit ägnat att framkalla rädsla för liv eller hälsa, 3) riktat sig mot en person som har svårigheter att värna sin egen integritet, 4) inneburit missbruk av beroende- eller förtroendeställning, eller 5) varit ägnat att väcka allmän uppmärksamhet. Vidare ses generellt sexualbrott och grova våldsbrott som grövre kränkningar. Även upprepade handlingar föranleder ofta att kränkningen ses som grövre.

title: Kränkning


text: Den

text: egendom

text: som tillhört en avliden person.

text: Kvarlåtenskapen fördelas sedan i

text: arvslotter

text: till den avlidnes

text: arvingar

text: . Genom ett

text: testamente

text: kan man själv bestämma hur kvarlåtenskapen ska fördelas när man dör. Det kan ske antingen genom att göra någon till

text: universell testamentstagare

text: så denne tar del av kvarlåtenskapen ungefär som om den vore en arvinge, eller genom

text: legat

text: där

text: testamentsgivare

text: n specificerar vad som ska ske med en viss sak, exempelvis genom att testamentera en viss tavla till en person.

title: Kvarlåtenskap


text: Kvarstad är ett beslut av

text: domstol

text: under

text: mål

text: ets handläggning som innebär att

text: kronofogdemyndighet

text: en kan säkerställa egendom så att inte motparten säljer den eller på annat sätt äventyrar

text: kärande

text: ns rätt enligt

text: 15 kap. 1 § RB

text: Har käranden visat sannolika skäl för sin

text: talan

text: kan domstolen meddela interimistiskt

text: beslut

text: om kvarstad, vilket innebär att beslutet meddelas omedelbart utan att motparten fått tillfälle att yttra sig. Sökanden har

text: bevisbörda

text: n för att motparten undandragit sig att erlägga betalning enligt

text: NJA 1988 s. 305

text: och om denna inte uppfylls ska det interimistiska beslutet upphävas.

text: Ett bolag som bestulits på egendom till ett värde av i allt fall 4 355 400 kr har yrkat kvarstad hos tjuven och dennes medbrottsling vilken beviljats eftersom säkerhet ställts och det förelåg en påtaglig risk att gäldenären på ena eller andra sättet skulle försöka undkomma att betala skulden enligt

text: NJA 1992 s. 154

text: Kvarstad kan inte beviljas för en

text: fordran

text: som ännu inte har uppkommit

text: enligt RH 1993:34

text: Om käromål vid

text: tingsrätt

text: avvisas på grund av skiljeklausul kan tingsrätten inte heller pröva yrkande om kvarstad. Till följd av detta ska bolaget anhängiggöra tvisten genom att påkalla

text: skiljedom

text: och i

text: skiljeförfarande

text: t begära att tingsrätt prövar yrkande om kvarstad enligt

text: RH 1999:56

title: Kvarstad


text: Kvittning regleras i

text: skuldebrevslagen

text: avseende den situation att ett

text: skuldebrev

text: har överlåtits och att en

text: gäldenär

text: som har en

text: fordran

text: på överlåtaren vill kvitta den fordringen (genfordringen) mot den nye

text: borgenär

text: ens fordran på gäldenären (huvudfordran).

text: För

text: löpande skuldebrev

text: regleras detta i

text: 18 §

text: SkbrL. Som huvudregel framgår av första meningen att kvittning ej må göras gällande, vilket mot bakgrund av löpande skuldebrevs negotiabilitet (omsättningsbarhet) som kommer till uttryck i 15 § är ganska självklart (det vore ju föga lukrativt att förvärva löpande skuldebrev om dessa kunde kvittas mot en skuld gäldenären har mot en tidigare borgenär). Därefter följer två undantag Det första säger att om genfordrans indrivande skulle äventyras genom kvittningsrättens upphörande och nye borgenären uppenbarligen insåg detta då skuldebrevet kom i hans hand får kvittning göras gällande. Situationen avser alltså att den ursprunglige borgenären närmast är på obestånd och den nye borgenären kände till detta vid förvärvet samt kände till att gäldenären skulle få svårt att driva in sin fordran därav. Uppenbarligen insåg innebär kvalificerad

text: ond tro

text: , med andra ord full insikt vid besittning.

text: Det andra undantaget avser

text: konnexa fordringar

text: . Som exempel kan nämnas att gäldenären köpt en bil och borgenären fått ett löpande skuldebrev som betalning, som han senare överlåtit till ny borgenär, men bilen visat sig behäftad med fel och gäldenären får en fordran på prisavdrag på den ursprunglige borgenären. Dessa fordringar är konnexa, det vill säga de härrör ur samma rättsförhållande. För dessa situationer hänvisas till 15 §:s bestämmelse om jäv. 15 § 5 st. anger att ny borgenär ej ska anses varit i god tro om han kände omständighet varå invändningen (jäv) grundas, eller hade skälig anledning till misstanke därom. Skillnaden på de två undantagen är alltså att det räcker med vanlig ond tro för att kvittning ska få äga rum vid konnexa fordringar, men kvalificerad ond tro krävs för övriga fall.

text: För

text: enkla skuldebrev

text: regleras kvittning i

text: 28 §

text: SkbrL. Som huvudregel för enkla skuldebrev är kvittning tillåten (vilket ska ses mot bakgrund av gäldenärens bibehållna invändningsrätt enligt 27 §). Från detta görs två undantag.

text: Det första säger att kvittning ej får ske om genfordran förvärvats efter den tid då överlåtelsen blev honom kunnig eller han fick skälig anledning till förmodan därom. Det är alltså fråga om vanlig ond tro. Därför bör ny borgenär snarast denuntiera gäldenären om överlåtelsen för att försätta denne i ond tro och därigenom förhindra honom från att kvitta.

text: Det andra undantaget består av två kumulativa rekvisit som förhindrar kvittning. Kvittning får ej äga rum om genfordran förfallit efter överlåtelsen blivit gäldenären kunnig (sagda tid) och senare än huvudfordran. Båda dessa rekvisit måste vara för handen för att kvittning ej ska få äga rum och så länge gäldenären inte känner till överlåtelsen kan han alltså kvitta. Notera "senare" än huvudfordran, vilket innebär att undantaget ej är tillämpligt om fordringarna förfaller samtidigt.

title: Kvittning


text: Kyrkolagen (1992:300)

text: upphävdes 2000 och ersattes av

text: Lag (1998:1591) om Svenska kyrkan

title: Kyrkolagen