text: En

text: gåva

text: som sker med anledning av en utförd tjänst eller liknande.

title: Remuneratorisk gåva


text: Ekonomisk skada som inte har samband med en

text: person-

text: eller

text: sakskada

type: stycke

text: Viktigt att lägga märke till är att ingen ska ha drabbats av en person- eller sakskada för att bestämmelsen ska bli aktuell. Det räcker alltså inte att den som råkat ut för en ekonomisk skada inte dessutom råkat ut för en person- eller sakskada. Skadan får heller inte ha samband med någon annans person- eller sakskada, och detta gör att bestämmelsen inte är aktuell vid många

text: tredjemansskador

text: då

text: tredje man

text: visserligen endast lider en ekonomisk skada, men någon annan råkat ut för en person- eller sakskada.

text: Mer läsning

type: rubrik

text: Jakob Heidbrink: Varför har ingen tänkt på det här förut?

text: (om bland annat ren förmögenhetsskada och förutsättningarna för ersättningsskyldighet)

type: punkt

type: lista

title: Ren förmögenhetsskada

type: begrepp


text: Övergivna

text: saker

title: Res derelictae


text: Res judicata är ett ursprungligen latinsk uttryck för att ett rättsligt förhållande redan är rättskraftigt avgjort.

text: Nytt mål om samma sak ska därför avvisas.

text: Jämför

text: Litispendens

text: som rör samma problem med mål som pågår.

title: Res judicata


text: Resning är ett

text: extraordinärt rättsmedel

text: , det vill säga att huvudregeln är att

text: dom

text: som vunnit

text: laga kraft

text: ska gälla.

text: Resning i

text: tvistemål

text: kan därför enligt

text: 58 kap 1 § rättegångsbalken

text: enbart beviljas där grova rättegångsfel förekommit eller om rättstillämpning, som ligger till grund för domen, uppenbart strider mot lag. Om omständighet eller bevis, som ej tidigare framlagts åberopas och om det hade gjorts sannolikt skulle hava lett till annan utgång i målet. Resning får bara beviljas om parten gör sannolikt, att han icke vid den rätt, som meddelat domen, kunnat åberopa omständigheten eller beviset eller han eljest haft giltig ursäkt att ej göra det. * Underårig har genom sin mor ansökt om resning i mål om faderskap under åberopande av förhållande som inte förebragts tidigare (resultatet av ny blodundersökning). Ansökningen har inkommit till HD mer än ett år efter det att modern som behörig ställföreträdare för sökanden erhöll kännedom om undersökningsresultatet.

text: Högsta domstolen

text: har därför i

text: NJA 1985 s. 358

text: funnit att hinder enligt

text: 58 kap 1 § 3

text: och

text: 4 § 2 st RB

text: funnits föreligga att uppta ansökningen till prövning.

text: Resning har beviljats i

text: NJA 1981 s. 269

text: där en

text: arrende

text: tvist som träffats genom

text: förlikning

text: som byggde på felaktiga förutsättningar faställts genom

text: dom

text: . Under förlikningsförhandlingarna åberopade

text: kommun

text: den uppgift om ändrad användning (bostadsbebyggelse) som var bestämmande för parten. Förutsättningarna brast genom att kommunen genomförde en planändring kort tid efter det förlikningen träffats. *En företagare har försatts i

text: konkurs

text: på ansökan av staten, som till stöd för ansökningen hade åberopat skattefordringar enligt av

text: länsstyrelse

text: meddelade, icke lagakraftvunna beslut. Sedan

text: förvaltningsrätt

text: en undanröjt länsstyrelsens beslut genom

text: dom

text: som vunnit

text: laga kraft

text: och därigenom blivit utrett att staten ej ägde den

text: fordran

text: som låg till grund för konkursansökningen, har resning beviljats i

text: NJA 1982 s. 328

text: och konkursbeslutet upphävts. *Ansökan om resning som grundade sig på att rättstillämpning som låg till grund för

text: arbetsdomstolen

text: s beslut uppenbart var stridande mot lag enligt

text: 58 kap 1 st 4 RB

text: har upptagits till prövning i

text: NJA 1982 s. 674

text: men avslagits.

text: Resning i brottmål kan beviljas till förmån för den tilltalade vid grova rättegångsfel såsom brott eller jävfrån

text: domare

text: s eller

text: åklagare

text: s sida eller vittne eller falsk handling åberopats eller vittne ljugit.

text: Resning kan också beviljas till nackdel för den tilltalade. * Hovrätten över Skåne och Blekinge har 2009-07-10 beviljat åklagarens ansökan om resning i mordmålet Hovs hallar. Det betyder att målet på nytt skall tas upp vid Helsingborgs tingsrätt. Se domstolsverkets pressmeddelande:

text: Resning beviljad i "mordmålet Hovs hallar"

title: Resning


text: En rättighet för en

text: borgenär

text: att kvarhålla en

text: gäldenär

text: s

text: egendom

text: som

text: säkerhet

text: för sin fordran.

text: (lat. rententio, kvarhållning). Retentionsrätten kan ses som en svagare form av

text: panträtt

text: eftersom en gäldenär som har

text: besittning

text: av en sak med retentionsrätt, normalt inte har rätt att sälja egendomen för att få betalt för fordran.

text: Undantag från denna princip finns dock för näringsidkare som har besittning av egendom som tillhör en kund för att förvara eller utföra arbete på denna. Sådan egendom får under vissa förutsättningar säljas för att näringsidkaren ska få sin fordran mot kunden betald enligt

text: Lag (1985:982) om näringsidkares rätt att sälja saker som inte har hämtats

text: . Ett liknande undantag finns för hotellägare, se

text: Lag (1970:980) om retentionsrätt för fordran hos hotellgäst

text: Jämför även

text: detentionsrätt

text: och

text: perklusionsrätt

title: Retentionsrätt


text: Riksdagen är folkets främsta företrädare enligt

text: 1 kap. 4 § regeringsformen

text: För riksdagens arbete gäller

text: Riksdagsordningen

title: Riksdagen


text: Rikspolisstyrelsen (RPS) är polisens centrala

text: förvaltnings-

text: och

text: tillsynsmyndighet

text: Dess ena huvuduppgift är att planera, samordna och rationalisera polisens verksamhet (

text: 7 § 1 st. polislagen

text: )). Detta inkluderar bland annat att föra centrala polisregister och att organisera den

text: nationella insatsstyrkan

text: Dess andra huvuduppgift är att utöva tillsyn över polisverksamheten, och särskilt tillse att verksamheten bedrivs enligt de de prioriteringar och riktlinjer som fastslagits, att verksamheten är effektiv och rättssäker, samt att förvaltningen fungerar väl (2 a §

text: förordningen (1989:773) med instruktion för Rikspolisstyrelsen

text: Rikspolischefen är ytterst ansvarig för polisens verksamhet. Denne utses av

text: regeringen

text: Rikspolisstyrelsens arbete regleras genom

text: Förordning (1989:773) med instruktion för Rikspolisstyrelsen

text: Externa länkar

text: Rikspolisstyrelsen

title: Rikspolisstyrelsen


text: Inom köprätten avses med risk köparens skyldighet att betala varan fullt ut även om den har förstörts eller försämrats genom en händelse som inte beror på säljaren, enligt

text: 12 § köplagen

text: Även om varan har försvunnit är köparen skyldig att betala om denne bär risken för varan. Säljaren kan dock inte kräva betalning av köparen om varan har försämrats genom en händelse som beror på säljaren.

title: Risk


text: Rusläran innebär att en gärning som förövats under ett självförvållat rus straffas endast om den särskilda avsikten eller det särskilda uppsåtet verkligen funnits hos gärningsmannen. Med självförvållat rus menas att gärningsmannen frivilligt förtärt rusmedel. Patologisk rus anses däremot inte självförvållat med vilket menas att gärningsmannen fick en kraftig överreaktion. Inte heller anses en sjukdom anses självförvållad. Man tillämpar således vanliga regler om uppsåt även i berusningsfallen och en av berusning framkallad villfarelse skall leda till straffrihet och däremellan finns en gråskala. Med villfarelse avses att personen begår ett misstag. Bedömningen görs enligt följande steg.

text: Först bedöms om gärningsmannen begått ett misstag. Har inget misstag begått är brottet att bedöma som ett vanligt brott och man struntar i ruset, om däremot ett misstag har skett undersöker man om gärningsmannen hade begått samma misstag i nyktert tillstånd. Om svaret på frågan är ja skall gärningsmannen dömas för ett oaktsamhetsbrott. Om gärningsmannen däremot inte hade begått samma misstag nykter så har misstaget skett på grund av berusningen och gärningsmannen presumeras ha begått gärningen uppsåtligen. Om brottet kräver ett direkt uppsåt, tillägnelseuppsåt eller försöksuppsåt så presumeras dessa däremot inte gärningsmannen. HD har i

text: NJA 1973 s. 590

text: uttalat att uppsåtsrekvisitet tolkas enligt en ändamålsenlig bedömning där alla faktorer räknas in, inklusive misstag, excess i

text: 24 kap. 6 §

text: BrB eller andra ursäkter som en berusad gärningsman kan ha.

title: Rusläran


text: Rättegång är ett begrepp som används för att beteckna den del av en juridisk process, som sker vid

text: domstol

text: En rättegång börjar med att

text: stämningsansökan

text: inges och avslutas i allmänhet med en

text: dom

text: . Synonymt och kanske lite ålderdomligt kan man använda det lite mer mångtydiga ordet process, från tyska

text: Prozesse

text: Ibland används ordet rättegång för att beteckna enbart huvudförhandlingen i ett mål.

title: Rättegång


text: En omständighet som hindrar en viss

text: domstol

text: att handlägga ett

text: mål

text: Rättegångshinder (även benämnda processhinder) kan vara avhjälpbara eller oavhjälpbara.

text: Om en talan inte kan tas upp på grund av ett avhjälpbart rättegångshinder kan domstolen hjälpa

text: kärande

text: n att jutera talan så att den kan tas upp. Rättegångshinder ska som huvudregel tas upp av domstolen

text: ex officio

text: , men för att vissa rättegångshinder ska tillämpas krävs i

text: dispositiv

text: a mål att

text: part

text: en påtalar hindret.

text: Det finns fyra kategorier hinder: De som har med

text: domstol

text: en, saken,

text: part

text: erna respektive

text: talan

text: s väckande att göra.

text: Domstolen

text: Det finns fyra kategorier av rättegångshinder som har med domstolen att göra.

text: Brist i lokal behörighet (

text: RB 10:17

text: - målet kan inte väckas vid denna domstol (utan sannolikt vid annan domstol)

text: Brist i funktionell behörighet (till exempel när målet ska väckas vid en högre instans enligt

text: RB 2:2

text: Brist i saklig behörighet (för vissa typer av mål är endast

text: specialdomstol

text: behörig (se till exempel

text: MB 20:1

text: Svensk domstol har inte domsrätt, för gränsöverskridande frågor som enligt Brysselförordningarna ska avgöras av en domstol i ett annat land.

text: Om annan domstol är behörig ska ansökan lämnas över till denna enligt

text: RB 10:20

text: a. Detta gäller även om den behöriga domstolen är av "annan typ", till exempel en förvaltnings- och eller

text: specialdomstol

text: Saken

text: I

text: tvistemål

text: Om saken redan är under prövning -

text: litispendens

text: RB 13:6

text: Om saken redan har prövats -

text: res judicata

text: RB 17:11

text: 3 st)

text: I

text: brottmål

text: Om gärningen redan prövats (I princip samma bedömning som res judicata, men utgår från bestämmelsen i

text: RB 30:9

text: Observera att

text: preskription

text: inte är ett rättegångshinder, utan en sakomständighet som ska prövas i målet om part åberopar preskription.

text: Parterna

text: I tvistemål:

text: Bristande

text: talerätt

text: - Person A kan inte väcka talan om att person B ska utge något till person C (jfr

text: NJA 1984 s 215

text: Bristande partsbehörighet

text: Bristande processbehörighet

text: Talans väckande

text: I tvistemål:

text: Otillåten ändring av talan (

text: RB 13:3

text: Bristande förutsättningar för fullgörelsetalan (

text: RB 13:1

text: Bristande förutsättningar för fastställelsetalan (

text: RB 13:2

text: Talan är väckt på fel sätt (i tvistemål ska det ske genom stämningsansökan,

text: RB 13:4

title: Rättegångshinder


text: Rättegångskostnad är sådan kostnad som uppkommit under rättegång.

text: Kostnadernas fördelning mellan

text: part

text: erna regleras i

text: 18 kap. RB

text: Huvudregeln är att förlorande part ska ersätta motparten hans rättegångskostnader fullt ut.

title: Rättegångskostnad


text: Rättegångsombud är en person som fått fullmakt att företräda

text: part

text: i

text: rättegång

text: enligt

text: 12 kap. rättegångsbalken

title: Rättegångsombud


text: Ett föreliggande faktum eller kombination av rättsfakta med rättslig relevans.

text: Exempel på rättsfakta är att en låntagare inte betalat i tid, eller att en såld vara är

text: felaktig

text: . I en rättegång måste ofta även rättsfakta (ombedelbart relevanta fakta) kombineras med

text: bevisfakta

text: (medelbart relevanta fakta).

title: Rättsfaktum


text: Ett standardiserat sätt att skriva en hänvisning till ett visst rättsfall.

text: Hur man hänvisar till ett visst rättsfall beror på i vilken domstol rättsfallet avgjorts. Några exempel:

text: Högsta domstolen:

text: NJA 2009 s. 79

text: Hovrätterna:

text: RH 2008:95

text: Högsta förvaltningsdomtolen:

text: HFD 2019 ref. 10

text: Arbetsdomstolen:

text: AD 2009 nr 46

text: Migrationsöverdomstolen:

text: MIG 2009:14

text: Miljööverdomstolen:

text: MÖD 2009:12

text: Marknadsdomstolen:

text: MD 2009:13

title: Rättsfallshänvisning


text: Vad som ska inträffa när det

text: rättsfaktum

text: som krävs enligt någon viss

text: rättsregel

text: föreligger.

text: Ex: Skyldighet att betala dröjsmålsränta, eller fängelsedom.

title: Rättsföljd


text: Ett samlingsord för handlingar som är av rättslig betydelse.

text: Förutom ingående av avtal kan det exempelvis röra sig om fullmaktsutfästelse, giftemål, betala för sig, lämna tillbaka en lånad sak och att säga upp ett kontrakt.

title: Rättshandling


text: Då

text: rättshandling

text: en inte blir giltig enligt sitt innehåll. Dvs man kan inte med hjälp av juridiska medel utkräva avtalets innehåll.

text: Se AvtL

text: 3 kap

text: pacta sunt servanda

text: och

text: pactum turpe

title: Rättshandlingars ogiltighet


text: Ett ekonomiskt bidrag från staten till den enskilde för att täcka

text: rättegångskostnader

text: i ett

text: tvistemål

text: Reglerna för rättshjälp finns i

text: rättshjälpslagen

text: . Kraven för att rättshjälp ska beviljas är att den enskilde (

text: fysisk person

text: eller, om synnerliga skäl föreligger, ett

text: dödsbo

text: ) inte har en årsinkomst över ett visst belopp (

text: 6 §

text: ), om den sökande har behov av juridiskt biträde (

text: 7 §

text: ) och att det med hänsyn till

text: tvist

text: ens art, tvisteföremålets värde och omständigheterna i övrigt är rimligt att staten ska bidra till rättegångskostnaderna (

text: 8 §

text: En ytterligare förutsättning är att den sökande inte har (eller borde ha haft) en

text: rättsskyddsförsäkring

text: som täcker rättegångskostnaderna. Om nan kan få juridiskt biträde genom exempelvis sin fackförening eller hyresgästförening kan man vanligtvis inte få rättshjälp.

text: Beslut om rättshjälp tas av domstolen, om det rör hjälp i ett ärende som redan pågår vid domstolen, eller av

text: Rättshjälpsmyndigheten

title: Rättshjälp


text: Förmåga att äga egendom och rättigheter samt ha skulder och förpliktelser.

text: Alla

text: rättssubjekt

text: (dvs alla fysiska och juridiska personer, och i vissa fall potentiella rättsubjekt, som ofödda barn) har rättskapacitet (eller rättsförmåga), dvs förmåga att äga egendom och rättigheter (rättskapacitetens positiva sida) samt ha skulder och förpliktelser (rättskapacitetens negativa sida).

text: Se även

text: Rättslig handlingsförmåga

title: Rättskapacitet


text: Med rättskraft avses en tidigare doms betydelse i senare rättegångar och regleras i RB

text: 17 kap. 11 §

text: avseende tvistemål och RB

text: 30 kap. 9 §

text: avseende brottmål. Rättskraft i tvistemål kan vara av två slag, positiv och negativ.

text: Med positiv rättskraft avses vilken betydelse tidigare faställelsetalan har i en senare väckt fullgörelsetalan. Detta kallas fastställelsetalans prejudiciella värde i en senare fullgörelsetalan.

text: Negativ rättskraft tar sikte på hur ett avgörande kan hindra att ett mål tas upp igen, det tidigare målets egenskap i form av rättegångshinder i en senare rättegång. Huvudregeln är att samma sak inte skall kunna prövas igen och som även kallas principen om ne bis in idem RB

text: 17 kap. 11 § 3 st.

text: Om någon väcker en talan rörande en sak som redan avgjorts utgör detta ett rättegångshinder som skall avvisas av rätten på grund av att det föreligger res judicata RB

text: 17 kap. 11 § 3 st.

text: Endast en fastställelsetalan kan utöva negativ rättskraft på en senare fastställelsetalan och på liknande sätt kan endast en fullgörelsetalan utöva negativ rättskraft på en senare väckt fullgörelsetalan.

text: Med samma sak avses samma rättsföljd där en bedömning görs om den nya rättegången avser # Samma parter, där själva partställningen inte spelar någon roll och # det skall avse samma förpliktelse eller rättighet samt # avse samma tidsperiod. Om man kan besvara ja på dessa frågor kommer rättegång #1 att utöva rättskraft i rättegång #2 och den talan får inte väckas.

text: Detta medför att rättskraften hindrar att en ny talan väcks i rättegång #2 då det handlar om # Yrkanden om samma rättsföljd med samma grunder som i rättegång #1 # Yrkanden om samma rättsföljd men med andra grunder än de som togs upp i rättegång #1 då de nya grunderna tolkas som saker som borde ha tagits upp i #1. # Yrkanden som leder till alternativa rättsföljder och således inte handlar om samma sak men som anses ha samma ekonomiska innebörd och hade de tagits upp i en och samma rättegång skulle de inte båda ha kunnat leda till bifallande dom. Till exempel kan man inte i en och samma rättegång vinna bifall både för ett prisavdrag och häva ett köp även om det avser olika rättsföljder, se

text: NJA 1999 s. 520

text: Rättskraft är endast aktuellt efter att en dom vunnit laga kraft och en ny talan om samma sak väcks. Om det däremot väcks en ny talan om samma sak innan en dom vunnit laga kraft kan det föreligga litispendens RB

text: 13 kap. 6 §

title: Rättskraft


text: Förmågan att själv köpa, sälja eller ingå andra avtal eller liknande.

text: Lawline.se - Vilka har rättslig handlingsförmåga?

title: Rättslig handlingsförmåga


text: Föreligger om en vara är belastad med annans äganderätt, nyttjanderätt, panträtt eller liknande som strider mot avtalet.

title: Rättsliga fel


text: Den kunskap om

text: gällande rätt

text: som kan utläsas från

text: domskäl

text: från de högre domstolarna.

text: I svensk rätt är framförallt

text: Högsta domstolen

text: en viktig källa för rättspraxis. I specialiserade områden har andra domstolar en stark prejudikatverkan, exempelvis

text: Arbetsdomstolen

text: för arbetsrättsliga frågor och

text: Högsta förvaltningsdomstolen

text: för

text: offentlig rätt

text: . I svensk rätt har domstolar har ingen formell skyldighet att följa etablerad rättspraxis (ingen

text: stare decesis

text: -princip), men bryter sällan mot praxis utan mycket starka skäl.

title: Rättspraxis


text: En juridiskt bindande regel som lämnar anvisningar för mänskligt handlande.

text: Man kan skilja på primära rättsregler (som gäller alla som kommer i den situationen där rättsregeln är tillämpbar) men också processuella regler (exv

text: rättegångsbalken

text: om hur

text: processrätt

text: en ska fungera.

text: En rättsregel är typiskt uppbyggd enligt mönstret "Om

text: rättsfaktum

text: så

text: rättsföljd

title: Rättsregel


text: En stat som fastställt en bestämd rättsordning och tillämpar denna opartiskt.

text: Se även

text: Rättssäkerhet

title: Rättsstat


text: Läran om rättssystemet

text: Några begrepp:

text: Analogislut

text: E contrario-slut

text: Tvingande lag

text: Dispositiv lag

title: Rättsteori


text: Föreligger om en myndighet har inskränkt eller förbjudit viss användning av varan. Trots att den får säljas så får den inte användas.

title: Rådighetsfel


text: En materiell egendom.

text: En sak i juridisk mening är en materiell egendom. Denna definition undantar exv.

text: fodring

text: ar,

text: nyttjanderätt

text: er,

text: värdepapper

text: och

text: upphovsrätt

text: er, som är egendom, men inte saker. En

text: fast sak

text: är antingen ett område av jordytan (

text: fastighet

text: ) eller byggnader och/eller tillbehör på detta. En

text: lös sak

text: går att flytta. Vissa

text: lösa egendomar

text: kan vara fasta saker, exv. hus på annans grund.

title: Sak


text: Den del i en rättegång då parterna (eller deras ombud) redogör för de omständigheter, såväl

text: begrepp::bevisfakta

text: som

text: begrepp::rättsfakta

text: som de anser ska ligga till grund för domen.

title: Sakframställan


text: En skada som drabbar ett fysiskt föremål som inte är en människa.

text: Även förlust av ett föremål räknas som sakskada, som exempelvis vid stöld. Viktigt att lägga märke till är att även skador som endast påverkar exempelvis en saks utseende (men inte dess funktion) räknas som sakskada.

text: Djur räknas inom skadeståndsrätten som saker, och en skada på ett djur utgör därför sakskada.

title: Sakskada


text: En person som stadigvarande bor tillsammans med annan person i ett parförhållande och har gemensamt hushåll.

text: Begreppet defineras i 1 §

text: sambolagen (2003:376)

text: . För att falla in under denna definition ska samboendet ha en viss varaktighet, eller åtminstone vara avsett att ha det.

text: I andra lagar används ibland uttrycket "bo tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden" (exv

text: BrB 4:4

text: a) för samma typ av förhållande. Begreppet är könsneutralt, och gäller för både heterosexuella och homosexuella förhållanden.

text: Lagen gäller endast sådana samboförhållanden där ingen av samborna är

text: gift

text: . Lagen gäller sambornas gemensamma

text: bostad

text: och

text: bohag

title: Sambo


text: Flera små

text: inteckning

text: ar växlas till en inteckning med samma totalbelopp (se

text: 22 kap. 8 a § jordabalken

title: Sammanföring


text: Samäganderätt är när flera personer gemensamt äger

text: egendom

text: Personerna kan äga lika stor del i det gemensamma godset men de kan även äga olika stora andelar. Regler om samäganderätt finns i

text: lag (1904:48 s 1) om samäganderätt

title: Samäganderätt


text: En uppsåtstyp som inte tillämpas inom svensk rätt, men däremot i vissa andra länder.

text: HD

text: har däremot varit inne lite och nosat på sannolikhetsuppsåt i bland annat

text: NJA 2004 s. 176

text: där de förutom att bedöma det

text: hypotetiskt eventuella uppsåtet

text: som

text: obsolet

text: , inte heller ansåg sannolikhetsuppsåtet lämpligt.

title: Sannolikhetsuppsåt


text: Ett handlingsmönster som är accepterad som det normala inom en bransch (exv hur man anger mängder, eller vem som får upphovsrätt till nyskriven programvara). Se även

text: handelsbruk

title: Sedvänja


text: Att en uppgift/handling omfattas av sekretess innebär att det är förbjudet att röja uppgiften vare sig det sker muntligen eller genom att lämna ut handlingen. Sekretess medför en inskränkning i

text: offentlighetsprincipen

text: och rätten att ta del av allmänna handlingar.

title: Sekretess


text: Illustration från

text: SOU 2003:99

text: s. 117

title: Sekretessbedömning


text: Sekretesslagen (1980:100)

text: upphävdes 2009 och ersattes av

text: Offentlighets- och sekretesslagen (OSL)

title: Sekretesslagen


text: Sekundosuccession innebär en uppskjuten

text: arvsrätt

text: Ett vanligt exempel är situationen med två makar, A och B. När A avlider görs en

text: bodelning

text: där B får hälften av värdet med

text: full äganderätt

text: . Den andra hälften får B disponera med

text: fri förfoganderätt

text: under sin livstid (förutsatt att A inte hade några

text: särkullbarn

text: ). När även B avlider ska hälften av B:s förmögenhet gå till A:s arvingar i första eller andra

text: arvsklassen

text: , medan den andra hälften går till B:s arvingar i första, andra eller tredje arvsklassen.

text: Av intresse är att det är den kvot (vanligen hälften) av boet som var A:s andel vid den första bodelningen som ska gå till A:s arvingar, inte den summa som var A:s del av boet när denne avled. Summan som delas ut till A:s arvingar efter B:s död kan alltså vara så väl större som mindre än då A avled.

text: Även en

text: testator

text: kan förordna om sekundosuccession genom att i

text: testamentet

text: tala om vad som ska ske med egendom som någon fått tilldelat sig med

text: fri förfoganderätt

text: när denna löpt ut (vanligtvis vid mottagarens död).

title: Sekundosuccession


text: En bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen, som normalt inte ska tillämpas av en viss myndighet, som enbart kan tilläpas av myndigheten först efter att bestämmelsens tillämplighet överförts från en annan myndighet, jämför

text: primär sekretessbestämmelse

title: Sekundär sekretessbestämmelse


text: En lag som kan avtalas bort eller inskränkas genom vissa förutbestämda sätt.

text: Semidispositivitet kan även gälla enskilda bestämmelser.

text: Exempel på semidispositiva bestämmelser är delar av Lagen (

text: ) om anställningsskydd (LAS) där det enligt

text: 2 § 3

text: st går att göra avvikelser från exempelvis turordningsbestämmelser genom kollektivavtal.

text: Se även

text: subsidiär lag

text: och

text: dispositiv lag

title: Semidispositiv lag


text: En rätt för en

text: fastighet

text: att i något avseende nyttja annan fastighet.

text: Ägaren till en fastighet (

text: den härskande fastigheten

text: ) kan ges rätt att i visst hänseende nyttja eller på annat sätt ta i anspråk en annan fastighet (

text: den tjänande fastigheten

text: ) eller byggnad eller annan anläggning på denna eller råda över den tjänande fastigheten i visst hänseende.

text: Servitut kan skapas på tre sätt.

text: genom skriftliga

text: avtal

text: enligt bestämmelser i

text: 14 kap.

text: jordabalken

text: (se även allmänna bestämmelser i

text: 7 kap.

text: samma lag)

text: vid

text: lantmäteriförrättning

text: enligt

text: fastighetsbildningslagen (1970:988)

text: genom

text: expropriation

text: enligt

text: expropriationslagen (1972:719)

text: Av lagtexten (

text: JB 14:1

text: ) framgår att bildandet av servitut ska främja en ändamålsenlig markanvändning och ha stadigvarande betydelse för den härskande fastigheten. Det ska med andra ord vara fråga om en effektiviserad användning av de inblandade fastigheterna. Till exempel kan fastighet A ges rätt att nyttja en befintlig väg som tillhör fastighet B istället för att anlägga en ny väg.

title: Servitut


text: Sexualbrott är sådana

text: brott

text: som straffbelagts i

text: 6 kap. brottsbalken

title: Sexualbrott


text: Näringsverksamhet definieras enligt

text: 13 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: som en förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Dessa krav brukar beskrivas som att verksamheten ska bedrivas självständigt, varaktigt och med vinstsyfte. Uttrycket "självständighet, varaktighet, vinstsyfte" återkommer ofta, och brukar även användas för att beskriva avgränsningen mot inkomstslagen

text: tjänst

text: och

text: kapital

text: Den som vill ansöka om F-skattesedel måste uppfylla samtliga tre krav. Läs mer om det i Skatteverkets information om utfärdande och återkallelse av F-skattsedel,

text: M 2009:04

text: ; Självständighet : Kravet på självständighet innebär att en näringsidkare ska styra sin egen verksamhet, om någon utomstående arbetsleder verksamheten kan det istället vara fråga om inkomst av tjänst.

text: : Tidigare ansågs en verksamhet som under lång tid enbart hade en uppdragsgivare sällan som självständig. Det ändrades genom proposition 2008/09:62 F-skatt åt fler. Numera bedöms självständigheten efter kriterierna i

text: 13 kap. 1 § 2 st. inkomstskattelagen (1999:1229)

text: : "Vid bedömningen av om en uppdragstagares verksamhet bedrivs självständigt ska det särskilt beaktas vad som avtalats med uppdragsgivaren, i vilken omfattning uppdragstagaren är beroende av uppdragsgivaren och i vilken omfattning uppdragstagaren är inordnad i dennes verksamhet."

text: : Notera att begreppet inte helt stämmer överens med hur arbetsrätten använder begreppet "självständighet" för att skilja på uppdragstagare och arbetstagare.

text: ; Varaktighet : Högst tillfällig verksamhet innebär inte näringsverksamhet. Om det handlar om försäljning av ett fåtal produkter kan det istället vara fråga om en inkomst som beskattas som kapital. Handlar det om tillfälligt utförda tjänster är varken inkomstslaget näringsverksamhet eller kapital aktuellt, och beskattningen sker sannolikt i inkomstslaget tjänst.

text: ; Vinstsyfte : Verksamheten måste inte rent faktiskt gå med vinst, däremot ska det vara syftet. Är kraven på självständighet och varaktighet uppfyllda, men verksamheten bedrivs utan vinstsyfte, beskattas eventuella inkomster som inkomst av tjänst, enligt de särskilda regler som gäller för hobbyverksamhet.

title: Självständighet, varaktighet, vinstsyfte


text: Den som skadan drabbar.

text: En skadelidande ska som regel få sin skada ersatt om

text: skadevållare

text: n agerat

text: vårdslöst

text: eller

text: uppsåtligt

text: enligt den s.k.

text: culparegeln

text: . I vissa fall kan dock ersättningen jämkas, exempelvis då den skadelidande har varit

text: medvållande

title: Skadelidande


text: Ekonomisk kompensation för en inträffad skada.

text: Den som orsakar en skada (den skadevållande) på någon annans person eller egendom ska som huvudregel ersätta denna skada, dvs försätta denna person (den skadelidande) i samma ekonomiska situation som om skadan aldrig hade skett. Skadeståndet har alltså främst ett reparativt syfte.

text: Man skiljer mellan olika kategorier av skador (

text: personskada

text: sakskada

text: och

text: ren förmögenhetsskada

text: ). Beroende på vilken kategori det är fråga om, och även i vilket sammanhang som skadan skedde, gäller olika förutsättningar (

text: ansvarstyper

text: ) för hur vårdslös skadevållaren ska ha varit för att skadestånd ska betalas ut.

text: Man skiljer också på inomobligatoriskt och utomobligatoriskt skadestånd, för skador som skett inom ett avtalsförhållande (exempelvis när en återförsäljare förlorar pengar för att en grossist inte leverar varor i tid) respektive utanför (exempelvis när en grossists lager skadas på grund av en brand i grannfastigheten). Om inget annat framgår brukar man med "skadestånd" mena utomobligatoriskt skadestånd.

text: Skadeståndet tillhör

text: civilrätt

text: en, gäller mellan två enskilda personer och har reparativt syfte enligt ovan. Det är viktigt att inte förväxla skadestånd med

text: böter

text: , som gäller mellan den enskilde och staten och har straffande (punitivt) syfte. Ett skadestånd kan utdömas utan att ett brott har begåtts, medan böter alltid förutsätter att det finns en fällande dom i ett

text: brottmål

text: . Skadeståndets storlek är alltid anpassad efter skadan, medan bötesbeloppet anpassas efter den dömdes ekonomiska förutsättningar.

text: En och samma handling kan dock medföra både böter och skadestånd - exempelvis kan den som

text: uppsåt

text: ligen misshandlar en annan dels få ett bötesstraff för brottet misshandel, dels bli skadeståndsskyldig för den personskada som orsakats. Det är då fråga om två separata talan som vanligtvis kombineras (

text: kumuleras

text: ) i en och samma rättegång.

text: Mer läsning

text: Mårten Schultz: Modern skadeståndsrätt for dummies

title: Skadestånd


text: Den som orsakar en skada.

title: Skadevållare


text: Skiljeförfarande är ett avgörande av en tvist som avgörs av skiljeman eller

text: skiljenämnd

text: istället för av

text: domstol

text: Förfarandet är ofta inskrivet i en skiljeklausul i t.ex. ett avtal mellan parterna eller i ett aktiebolags bolagsordning.

text: Normalt utses tre skiljemän på så så sätt att vardera parten utser en skiljeman och sedan enas de två skiljemännen om en tredje som blir ordförande.

text: Om parterna inte kan komma överens gäller i Sverige

text: lagen (1999:116) om skiljeförfarande

text: Stockholms Handelskammare har ett internationellt etablerat

text: skiljedomsinstitut

title: Skiljeförfarande


text: Skiljenämnd är beteckningen på ett organ som istället för

text: domstol

text: kan rättskraftigt avgöra tvister i vilka förlikning kan träffas.

text: Att skiljenämnd väljs i stället för

text: domstol

text: beror på att skiljenämnd kan avgöra tvisten snabbare eftersom skiljedom ska meddelas inom sex månader och på att en skiljedom inte är offentlig.

text: En nackdel med skiljenämnd är att det blir dyrt eftersom förlorande part får betala kostnaderna för skiljemännen förutom motpartens och egna rättegångskostnader.

text: I allmänhet går det till så att vardera parten väljer en

text: skiljeman

text: . Dessa två valda enas sedan om en tredje skiljeman som blir ordförande. Parterna kan även komma överens om att endast välja en skiljeman. Parterna kan avtala bort rätten att överklaga skiljedom.

text: I Sverige gäller

text: lagen om skiljeförfarande

text: , som dock är

text: dispositiv

text: Parterna får bestämma hur många skiljemännen skall vara och hur de skall utses.

text: En skiljedom är ogiltig *om den innefattar prövning av en fråga som enligt svensk lag inte får avgöras av skiljemän, *om skiljedomen eller det sätt på vilket skiljedomen tillkommit är uppenbart oförenligt med grunderna för rättsordningen i Sverige, eller *om skiljedomen inte uppfyller föreskrifterna om skriftlighet och undertecknande. Ogiltigheten kan gälla en viss del av skiljedomen.

text: Som synonym till skiljenämnd används ibland uttrycket skiljedomstol.

text: Extern länk

text: Stockholms Handelskammares Skiljedomsinstitut

title: Skiljenämnd


text: En skriftlig handling som innehåller en utfästelse att betala ett visst belopp i pengar.

text: Regler för hur ett skuldebrev ska utfärdas och undertecknas finns i

text: 1 § lagen (1936:81)

text: om skuldebrev (SkbrL).

text: Om flera utfärdat skuldebrev utan förbehåll om delad ansvarighet är de

text: solidariskt betalningsskyldiga

text: . Om en av dem tvingas att betala får han

text: regressrätt

text: mot de andra.

text: Skuldebrev kan delas upp i

text: enkla skuldebrev

text: , som är ställda till en specifik namngiven person ("viss man") enligt

text: 26 §

text: SkbrL, och

text: löpande skuldebrev

text: enligt

text: 11 §

text: SkbrL. Namnet på de senare kommer från att de är avsedda att kunna löpa, dvs överlåtas fritt mellan personer.

text: De löpande skuldebreven kan i sin tur delas upp i

text: innehavarskuldebrev

text: och

text: orderskuldebrev

text: (ställda till "viss man eller order"). Innehavaren av ett löpande skuldebrev ska förmodas äga rätt att kräva och uppbära betalning enligt

text: 13 §

text: SkbrL. Den som betalar ett löpande skuldebrev har rätt att få det återställt till sig enligt

text: 21 §

text: SkbrL.

title: Skuldebrev


text: Skuldsanering innebär att en

text: gäldenär

text: helt eller delvis befrias från ansvar för betalningen av de skulder som omfattas av skuldsaneringen enligt

text: skuldsaneringslagen (2006:548)

text: Skuldsanering handläggs av

text: Kronofogden

title: Skuldsanering


text: Skyddstillsyn är en

text: påföljd

text: enligt

text: Brottsbalken

text: s

text: 28 kap BrB

text: För den som dömts till skyddstillsyn löper en prövotid på tre år. Under prövotiden ska den dömde vara skötsam och försörja sig efter förmåga. Samtidigt med

text: dom

text: en utser

text: tingsrätt

text: en en

text: övervakare

text: , som ska hjälpa och stödja den dömde.

title: Skyddstillsyn


text: Smuggling är att föra in en vara i landet eller föra ut en vara ur landet i strid mot förbud eller villkor.

text: Smuggling bestraffas enligt

text: 3 § lagen (2000:1225) om straff för smuggling

text: (smugglingslagen) med

text: böter

text: eller

text: fängelse

text: i högst två år.

text: Tidigare användes begreppet varusmuggling.

text: Föreskrifter om ordningsbot har upprättats för brott mot lagen som

text: bilaga 18

text: i

text: Riksåklagarens föreskrifter (1999:178) om ordningsbot för vissa brott

text: Jämför *

text: Människosmuggling

title: Smuggling


text: Krav på hur personal och personer som tillverkar produkter skall behandlas.

text: Observera att det är viktigt att kunna följa upp eventuella sociala krav som man ställer i ett förfrågningsunderlag. En möjlighet är att samarbeta med andra upphandlande myndigheter och upphandla så kallade auditörer som till exempel gör stickprovskontroller på fabriken som tillverkar varan om denna ligger i exempelvis tredje världen.

text: Kollektivavtal - det är inte tillåtet att ställa krav på att leverantören skall teckna kollektivavtal. Däremot kan man troligen ställa krav på att leverantören tillämpar samma minimilön som i ett rikstäckande kollektivavtal.

title: Sociala krav


title: Socialtjänst


text: Specialdomstol är en domstol som har befogenhet att pröva

text: mål

text: och

text: ärende

text: n inom ett rättsligt avgränsat område.

text: I Sverige finns följande specialdomstolar:

text: Arbetsdomstolen

text: Arbetsdomstolen prövar tvister mellan

text: arbetstagare

text: och

text: arbetsgivare

text: samt överklaganden från

text: tingsrätt

text: en om arbetstvisten inletts där, vilket är fallet om arbetstagaren som inte är fackligt ansluten.

text: Marknadsdomstolen

text: Marknadsdomstolen

text: ligger i Stockholm och är inte knuten till någon annan domstol. Marknadsdomstolens beslut får inte överklagas.

text: Marknadsdomstolen handlägger mål gällande frågor om olika former av marknadsföring har skett på ett riktigt sätt samt överklaganden av beslut från tingsrätten gällande konkurrensmål. Privatpersoner kan inte väcka talan i marknadsdomstolen utan endast näringsidkare, Konsumentombudsmannen och vissa sammanslutningar av näringsidkare/konsumenter.

text: Miljödomstolar samt Miljööverdomstolen

text: Det finns fem

text: miljödomstolar

text: i landet och dessa är knutna till tingsrätterna i

text: Umeå

text: Östersund

text: Nacka

text: Vänersborg

text: och

text: Växjö

text: . Miljödomstolen i Umeå har verksamhet också i

text: Luleå

text: . Miljööverdomstolen är knuten till

text: Svea hovrätt

text: . Miljööverdomstolens beslut kan i vissa fall, men inte alla, överklagas till Högsta domstolen.

text: Miljödomstolarna handlägger mål och ärenden gällande bland annat tillstånd till vattenverksamhet tillstånd till miljöfarlig verksamhet och andra miljöskyddsfrågor, frågor om hälsoskydd, naturvård, renhållning, farligt avfall samt skadestånds- och ersättningsfrågor med miljöanknytning.

text: Migrationsdomstolar samt Migrationsöverdomstolen

text: Det finns tre

text: migrationsdomstol

text: i landet och dessa är knutna till

text: förvaltningsrätt

text: en i Stockholms län, länsrätten i Göteborg samt länsrätten i Skåne län. Migrationsöverdomstolen är knuten till

text: kammarrätt

text: en i Stockholm.

text: Migrationsöverdomstolens beslut får inte överklagas.

text: Migrationsdomstolarna handlägger överklaganden av beslut från

text: Migrationsverket

text: samt

text: Rikspolisstyrelsen

text: gällande

text: utlänning

text: ars rätt till vistelse i landet med mera samt gällande ansökningar om svenskt medborgarskap.

text: Hyresnämnd

text: Hyresnämnd medlar i tvister mellan hyresvärd och hyresgäst enligt 4 §

text: Lag (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder

text: Arrendenämnd

text: Arrendenämnd medlar i tvister mellan fastighetsägare och arrendator enligt 1 §

text: Fastighetsdomstolar

text: Det finns minst en

text: fastighetsdomstol

text: i varje län. Domstolen är en del av tingsrätten i

text: residensstad

text: en. Därtill finns sådana domstolar vid tingsrätterna i

text: Mariestad

text: Vänersborg

text: Eskilstuna

text: och

text: Sundsvall

text: . Fastighetsdomstolars beslut kan överklagas till den hovrätt som respektive tingsrätt sorterar under.

text: Fastighetsdomstolarna handlägger fastighetsbildningsmål enligt

text: fastighetsbildningslagen (1970:988)

text: , expropriationsmål enligt

text: expropriationslagen (1972:719)

text: , tomträttsmål och vissa övriga mål med fastighetsrättslig anknytning.

text: Patentbesvärsrätten

text: Patentbesvärsrätten är en specialdomstol som efter överklagande överprövar Patent- och registeringsverkets beslut (PRV) i ärenden om

text: patent

text: varumärken

text: och

text: mönster

text: samt namn och utgivningsbevis. Domstolen överprövar också Statens jordbruksverks beslut i ärenden om

text: växtsortsskydd

text: Tryckfrihetsdomstol

text: Tryckfrihetsmål upptas av

text: tingsrätt

text: inom vars domkrets

text: länsstyrelse

text: har sitt

text: säte

text: enligt

text: 12 kap tryckfrihetsförordningen (1949:105)

text: Sjörättsdomstolar

text: Sjörättsdomstol är sju av

text: Regeringen

text: utsedda

text: tingsrätt

text: er, nämligen

text: Luleå

text: Sundsvall

text: s,

text: Stockholm

text: s,

text: Kalmar

text: Malmö

text: Göteborg

text: s och

text: Karlstad

text: tingsrätter (

text: 21 kap. 1 § sjölagen

text: De mål som handläggs är i första hand sådana som avser förhållanden som regleras i

text: sjölagen

text: . Både tvistemål och brottmål handläggs av sjörättsdomstol även i de fall gärningen är belagd med strängare straff i

text: brottsbalken

text: än enligt

text: sjölagen

title: Specialdomstol


text: Ett avtal där de flesta eller alla bestämmelser är standardiserade av en part eller en organisation

text: Vanliga exempel på standardavtal är hyresavtal eller försäkringsavtal. Ett standardavtal är en generaliserad konstruktion som ska passa in på många sammanhang, men eftersom de vanligtvis utarbetas av (en representant för) ena sidan kan det skapa obalans i avtalsförhållandet.

text: Praxis

text: säger därför att betungande villkor för den andra parten måste vidtalas av standardavtalstillhandahållaren, och vid bedömning av oklarheter i ett avtal döms vanligtvis till nackdel för denne (

text: oklarhetsregeln

text: ), särskilt i konsumentförhållanden (10 § Lag (

text: ) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden).

title: Standardavtal


text: Ett sätt att betrakta de olika rättigheter som hör till

text: sak

text: er utifrån ett befintligt rättsläge. Klassificeringen under

text: Förmögenhetsrätter

text: är ett exempel på statiskt betraktelsesätt. Jämför

text: Dynamisk sakrätt

title: Statisk sakrätt


text: Statistiska centralbyrån (

text: SCB

text: ) är en svensk statlig förvaltningsmyndighet under

text: Finansdepartementet

text: Den ansvarar för officiell statistik och för annan statlig statistik och ska utöver det som följer av

text: förordningen (2001:100)

text: om den officiella statistiken # utveckla, framställa och sprida statlig statistik, # samordna överlämnandet av statistiska uppgifter till internationella organisationer, och # samordna det statliga statistiksystemet enligt

text: förordningen (2007:762)

text: med instruktion för Statistiska centralbyrån.

text: SCB har ca 1 400 medarbetare. Ungefär 560 personer arbetar i

text: Stockholm

text: och 680 i

text: Örebro

text: . Det finns också 140 fältintervjuare som arbetar runt om i landet. Medelåldern vid SCB är 47 år för både kvinnor och män med en medelanställningstid vid SCB på 16 år enligt

text: myndighetens webbplats

title: Statistiska centralbyrån


text: Teorier krings straffets syfte och funktion.

text: Inom straffrätten finns det olika teorier kring straffets syfte och funktion. De kan indelas i absoluta och relativa.

text: De absoluta straffteorierna uppfattar straffet som ett uttryck för ett befintligt etiskt krav, och motiverar inte straffet med dess praktiska betydelse (exempelvis dess avskräckande effekt). Retributiva straffteorier (eller vedergällningsteorier), som utgår från att straffet utgör en sorts hämnd eller vedergällning, tillhör denna kategori.

text: De relativa straffteorierna utgår istället från att straffets syfte tjänar ett praktiskt ändamål, främst att förebygga brott. Dessa kan i sin tur delas upp i allmänpreventiva teorier, som menar att straffets uppgift är att hindra allmänheten från brott, främst genom dess avskräckande verkan, samt individualpreventiva teorier, som anser att straffets uppgift främst är att förhindra den enskilde brottslingen från att begå nya brott.

text: Svensk straffrätt utgår framförallt från de allmänpreventiva teorierna, det vill säga att syftet med strafflagstiftningen är att få medborgarna i allmänhet att undvika brott. Brottens straffskalor bestäms dock snarare enligt absoluta straffteorier, baserat på hur förkastligt brottet som sådant anses. Vid påföljdsbestämningen i det konkreta fallet tillämpas även en form av individualpreventiv teori, där exempelvis valet mellan fängelse och skyddstillsyn till viss del styrs av vad som kan få den enskilde att inte begå brott i framtiden.

title: Straffteori


text: En

text: ansvarstyp

text: som gäller oavsett om en part handlat

text: culpöst

text: eller inte.

text: Från engelskans "Strict Liability"; om ett

text: kontraktsbrott

text: eller en annan skada inträffar och parten har strikt ansvar, så är denne skadeståndsskyldig oavsett omständigheter. Dock brukar undantag göras för

text: objektiv omöjlighet

text: eller

text: force majeure

text: . Ett exempel på strikt ansvar finns i

text: 19 § lagen (2007:1150)

text: om tillsyn över hundar och katter.

text: Strikt ansvar innebär att en part ansvarar för skador oavsett om skadan uppkommit genom dennes eget vårdslösa handlande eller någon annans. Rent strikt ansvar innebär att en part svarar för skador oavsett om det finns eget eller annans vårdslösa eller uppsåtliga handlande i grunden.

title: Strikt ansvar


text: Den person som för talan vid domstol för en person som inte själv har

text: processhabilitet

text: För den som inte fyllt 18 år (underårig) ska finnas förmyndare. Dessa eller, om det bara finns en, denne är då ställföreträdare för barnet (

text: RB 10:2

text: ). För den som har förvaltare är förvaltaren ställföreträdare (

text: RB 11:9

text: För juridiska personer är styrelsen eller de som får teckna den juridiska personens

text: firma

text: ställföreträdare. Behörigheten framgår av

text: registreringsbevis

text: Om rättegångsombud se

text: 12 kap.

text: rättegångsbalken

title: Ställföreträdare


text: En persons ställning utåt kan utgöra en ställningsfullmakt med rätt att företräda någon (se

text: 10 § 2 st

text: AvtL). Ställningsfullmakten grundas i någon slags avtal mellan huvudmannen och fullmäktigen.

text: Ett exempel på ställningsfullmakt är arbetstagaren (fullmäktigen) som inom ramen för sin anställning/sin ställning har rätt att företräda arbetsgivaren (huvudmannen). Problemet är att fastställa fullmäktigens

text: behörighet

text: man då det inte finns något tydligt dokument eller liknande som mot tredje man reglerar vad fullmäktigen får göra med bindande verkan för huvudmannen.

text: Exempel: Expediten i teaffären borde utan tvekan ha behörighet att sälja te och andra varor som förknippas med försäljningen i butiken. Skulle hon få för sig att sälja kassaapparaten eller försöka hyra ut lokalen hon arbetar i blir det dock svårare att bedöma om hon handlat inom sin behörighet och bundit sin arbetsgivare mot

text: tredje man

text: För att fastställa ställningsfullmaktens yttre gräns tar man hjälp av:

text: ; Lag : T.ex 8:29 ABL, 5:1 DistansavtalsL ; Sedvänja : för den yrkeskategori som fullmäktigen representerar. För att ta reda på den brukar man ta in yttranden från branschsammanslutningar och liknande organisationer och försöka fastställa någon slags norm för hur man brukar göra. Se t.ex

text: NJA 1990 s 591

text: NJA 1992 s 782

text: och

text: NJA 2002 s 244

text: . ; Ändamålsövervägande från domstolens sida : se

text: NJA 2001 s 191

text: ; Rättshandlingens karaktär : Rör det sig om schablonartade och i det dagliga livet ofta upprepade rättshandlingar är det möjligt att fullmäktigen binder huvudmannen. Se

text: NJA 1998 s 304

text: För att återkalla en ställningsfullmakt krävs att fullmäktigen effektivt avskiljs från sin post. Det räcker inte med en omplacering. Se även

text: 15 §

text: AvtL.

title: Ställningsfullmakt


text: Stämningsansökan är det den handling som inges till domstol för att väcka

text: talan

text: eller väcka

text: åtal

text: I

text: tvistemål

text: inges den enligt

text: 13 kap. 4 § RB

text: och i

text: brottmål

text: enligt

text: 20 kap. 1 § RB

title: Stämningsansökan


text: Den skatt som ska betalas till inskrivningsmyndigheten i samband med ett fastighetsförvärv.

text: Detta regleras i Lag (

text: ) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter.

text: Se

text: Lantmäteriets hemsida

text: för mer information.

title: Stämpelskatt


text: Anbud som gäller tills vidare. Se

text: 8 § avtalslagen

title: Stående anbud


text: Stöld beskrivs i

text: 8 kap. 1 §

text: . Stöldbrottet förekommer i tre allvarlighetsvarianter:

text: Ringa stöld (tidigare snatteri):

text: 8 kap 2 §

text: Stöld:

text: 8 kap 1 §

text: Grov stöld:

text: 8 kap 4 §

text: Skyddsintresset vid stöld är äganderätten. Endast lösa saker samt del till fast egendom kan ägas. Vidare så kan inte döda människor äga saker.

text: För att ett brott ska kunna beskrivas som stöld så krävs det inte bara att gärningsmannen tar något från någon annan, alltså att gärningsmannen begår ett tillgrepp, utan tillgreppet ska dessutom ske i syfte att tillägna sig saken.

text: Det finns två gränser mellan stöld och ringa stöld, # om tillgreppet sker i butik går gränsen vid 1000 kr, se

text: NJA 2009 s. 586

text: . # om tillgreppet sker utanför en butik sänks gränsen beroende på hur stort integritetsintrång gärningsmannen gör. I rättsfallet

text: NJA 1995 s. 561

text: ansågs tillgrepp av sammanlagt 140 kr ur två handväskor utgöra stöld då det inneburit ett inte obetydligt integritetsintrång. Även den omständighet att egendom måste lämnas obevakad har ansetts som en försvårande omständighet (

text: NJA 1985 s. 384

text: ). Vidare gäller att endast föremål som har ett värde på den legala marknaden kan bli stulna. Föremål med endast affektionsvärde eller exempelvis narkotika skyddas inte. Skuldebrev, körkort, pass, fullmakter eller en redan ifylld check m.m. har heller inget eget ekonomiskt värde och faller också utanför paragrafens skyddsområde.

text: Tidigare fanns i 3 § ett brott som gick under namnet bodräkt som även fanns allvarlig form som, grov bodräkt och vilken återfanns tillsammans med grov stöld i 4 §. Bodräkt avsåg huvudsakligen att man tillgrep saker ur ett bo. Det kunde vara bostad och dödsbo men även något man innehade med samäganderätt.

title: Stöld


text: Subjektiva upplevelser får sin prägel av hur just den personen som gör något uppfattar någonting. Vad är gott respektive äckligt är upp till var och en att bedöma, vilken är ens favoritfärg och vilka kläder som är snygga utgör andra exempel på subjektiva uppfattningar. Allt detta präglas av en persons egna tankar, erfarenhet, känslor etc.

text: Inom straffrätten speciellt och inom juridiken i allmänhet används begreppet oftast i kombinationen, subjektivt rekvisit. Med detta menar man vilket syfte en viss person hade då den gjorde något och termer som

text: uppsåt

text: och

text: oaktsamhet

text: används.

text: Motsatsen är

text: objektiv

title: Subjektiv


text: Subsidiär lag är lag som vars bestämmelser inte ska tillämpas om det finns avvikande bestämmelse i annan lag eller förordning, vars bestämmelser då istället ska tillämpas.

title: Subsidiär lag


text: Den

text: fysiska

text: eller

text: juridiska person

text: som blivit

text: stämd

text: i ett

text: tvistemål

text: inför

text: domstol

title: Svarande


text: Personskada

text: av övergående natur.

text: Sveda och värk räknas in under

text: ideella skador

text: och exempel är övergående smärta och oro och ångest.

title: Sveda och värk


text: En säkerhetsrätt är en

text: förmögenhetsrätt

text: som är sammankopplad med en

text: fordran

text: , och som hjälper

text: borgenär

text: en att få betalt för denna fordran. Exempel på säkerhetsrätter är

text: ägareförbehåll

text: (se

text: kreditköp

text: panträtt

text: och

text: retentionsrätt

text: och

text: återtagandeförbehåll

text: Se även

text: förmånsrätt

title: Säkerhetsrätt


text: Ett barn som bara den ena

text: make

text: n i ett

text: äktenskap

text: är förälder till.

text: Ett särkullbarn (med lagtextens ord "bröstarvinge som inte är den efterlevande makens bröstarvinge",

text: ÄB 3:1

text: ) har rätt att få ut sin

text: arvslott

text: från en avliden förälder direkt, till skillnad från ett

text: samkullbarn

title: Särkullbarn


text: En

text: förmånsrätt

text: som är förknippad med specifik egendom, framförallt lös egendom som innehas med

text: panträtt

text: eller fast egendom som är

text: intecknad

text: Alla förmånsrätter kan göras gällande vid en

text: konkurs

text: . En särskild förmånsrätt kan även, till skillnad från

text: allmän förmånsrätt

text: , göras gällande vid

text: utmätning

text: Den som har särskild förmånsrätt har rätt att få ersättning direkt från försäljningen av den egendom som är förknippad med förmånsrätten.

text: De särskilda förmånsrätterna följer med bland annat: (se FRL

text: 3 a §

text: - 7 §):

text: Säkerställda obligationer

text: (FRL

text: 3 a §

text: Sjöpanträtt

text: och

text: luftpanträtt

text: (FRL

text: 4 § 1 p)

text: Handpanträtt

text: och

text: retentionsrätt

text: (FRL

text: 4 § 2 p)

text: Panträtt på grund av inteckning i skepp, flygplan m.m. (FRL

text: 4 § 3 p)

text: Försäkringstagares fordran hos försäkringsgivare (FRL

text: 4 a §

text: sådan lös egendom som hör till näringsverksamhet som utgör

text: företagshypotek

text: (FRL

text: 5 §

text: intecknad

text: fast egendom eller

text: tomträtt

text: (FRL 6 och 7 §)

text: De har inbördes prioritet enligt den ordning som de är uppräknade i lagen. Särskild förmånsrätt har nästan alltid företräde framför allmän förmånsrätt (se dock FRL

text: 15 §

title: Särskild förmånsrätt


text: Läst eller på annat sätt förstått innebörden av exempelvis ett

text: anbud

title: Ta del av


text: Talan är ett typiskt juridiskt sammanfattande begrepp för vad

text: kärande

text: n yrkar vid domstol.

text: Talan är en sammanfattning av vad stämningsansökan i målet innehåller.

title: Talan


text: Talerätt är rätten att föra talan inför

text: domstol

text: i en rättslig angelägenhet.

text: Att ha rätt att vara part i

text: rättegång

text: kallas att vara partsbehörig. För att vara partsbehörig måste man ha ett av rättsordningen erkänt intresse i den sak som rättegången gäller. Detta innebär att man har talerätt.

text: Inom processrätten skiljer man mellan bestämmelser om talerätt, som avser * behörigheten att vara part i en rättegång angående frågan om käromålet ska bifallas eller ogillas och *materiella bestämmelser som begränsar möjligheterna att få bifall till talan.

text: Skälet till att man gör denna distinktion är att bristande talerätt är ett rättegångshinder som medför att käromålet ska avvisas

text: ex officio

text: medan brister i fråga om de materiella förutsättningarna leder till att käromålet ska ogillas enligt

text: 34 kap 1 § andra st rättegångsbalken

title: Talerätt


text: Taxeringsåret är det år då beskattningen sker. Under taxeringsår deklarareras föregående års (

text: beskattningsår

text: et) inkomster.

title: Taxeringsår


text: Testamente är ett förordnande för dödsfall.

text: Huvudregeln är att det enligt

text: 10 kap. 1 § ÄB

text: ska upprättas skriftligen med två vittnen.

text: Testator

text: ska skriva under testamentshandlingen i vittnenas närvaro. Vittnena ska bestyrka testamentet genom sina underskrifter.

text: Är någon av sjukdom eller annat nödfall förhindrad att upprätta skriftligt testamente får han enligt

text: 10 kap. 3 § ÄB

text: förordna om sin kvarlåtenskap genom ett s.k.

text: nödtestamente

text: . Det kan göras antingen muntligen inför två vittnen eller ock utan vittnen genom egenhändigt skriven och undertecknad handling. Ett sådant testamente betecknas holografiskt. Ett sådant testamente är ogiltigt, om testator sedan under tre månader varit i tillfälle att förordna om sin kvarlåtenskap genom skriftligt testamente.

text: Testamente skiljer sig från

text: arv

text: genom att det är en handling upprättad av

text: testamentsgivare

text: n själv där denne bestämmer vad som ska hända med

text: kvarlåtenskap

text: en efter dennes död, medan arv utgår till den avlidnes släktingar enligt ordningen som anges i

text: 2 kap. ärvdabalken

title: Testamente


text: Den som skriver ett

text: testamente

title: Testamentsgivare


text: Den som mottar något på grund av ett testamente.

text: Testamentstagare delas upp i

text: legatarie

text: r och

text: universella testamentstagare

title: Testamentstagare


text: Testator är beteckningen på den man som upprättat ett

text: testamente

text: Den kvinnliga motsvarigheten betecknas

text: testatrix

text: Ett könsneutralt ord är testamentsgivare.

title: Testator


text: Kvinnlig testamentsgivare.

text: Den manliga motsvarigheten betecknas

text: testator

title: Testatrix


text: Det finns både fysiska och rättsliga tillbehör till fastighet.

text: Till de rättsliga tillbehören räknas

text: servitut

text: , andel i

text: samfällighet

text: gemensamhetsanläggning

text: och

text: ledningsrätt

text: De fysiska tillbehören behandlas i JB

text: 2 kap.

text: : 1 §

text: allmänna fastighetstillbehör

text: , 2 §

text: byggnadstillbehör

text: och 3 §

text: industritillbehör

text: Tillbehör kan vara omedelbara eller medelbara. De förstnämnda har direkt anknytning till marken medan de senare har indirekt anknytning till marken genom en byggnad.

text: Det krävs att det finns ett fysiskt samband mellan fastigheten och det föremål som ska anses vara tillbehör, samt att en och samma person är ägare till såväl fastigheten som till föremålet.

text: Att precisera vad som hör till fastigheten kan ha betydelse t.ex. vid köp av en fastighet. Om inget avtalats om vad som ska ingå i köpet ska dessa regler gälla. Vad som ingår i fastigheten kan också få betydelse för dess värde.

title: Tillbehör till fastighet


text: Termen tilldelningsbeslut används inom upphandlingsområdet och har betydelsen att en upphandlande myndighet/enhet ska och helst skriftligt underrätta anbudsgivarna om de beslut som fattats om att sluta ett ramavtal eller att tilldela ett någon ett kontrakt och om skälen för besluten. Detta gäller enligt

text: 9 kap. 9 § i lag (2007:1091)

text: om offentlig upphandling.

title: Tilldelningsbeslut


text: AvtL bygger på tillitsgrundsatsen som innebär att man är bunden vid sina misstag om mottagaren är i god tro, dvs inte bort inse misstaget.

text: Tillitsgrundsatsen aktualiseras när någon som ingår avtal gör ett

text: förklaringsmisstag

text: dvs råkar göra fel när han avger

text: anbud

text: et eller

text: accept

text: en. Det kan röra sig om felskrivningar, felsägningar eller förväxlingar.

text: Ett exempel är fruktodlaren som i en offert råkar skriva att plommonen kostar 16 kr kilot istället för 17 kr som han tänkt sig. Motparten fruktförsäljaren inser då troligtvis inte att fruktodlaren gjort fel och fruktodlaren är därför bunden vid sitt

text: anbud

text: när han får en antagande

text: accept

text: , trots att det inte var det priset han tänkt sig.

text: Tillitsgrundsatsen kommer till uttryck i AvtL

text: 32 § 1

text: st motsatsvis. Motsatsen, som alltså inte används i svensk rätt, är

text: viljeteorin

title: Tillitsgrundsatsen


text: Tilltalad är den juridiska beteckningen på den mot vilken åtal om brott väckts.

title: Tilltalad


text: Tingsrätt är domstol i första instans i allmänna

text: mål

text: och

text: ärende

text: n, det vill säga mål och ärenden som inte handläggs av

text: förvaltningsdomstol

text: eller

text: specialdomstol

text: De mål som förekommer är

text: tvistemål

text: och

text: brottmål

text: Ärende

text: na som handläggas är av skiftande slag såsom tillstånd till

text: adoption

text: , utseende av

text: skiftesman

text: eller

text: bodelningsförrättare

text: konkursförvaltare

text: eller

text: god man

title: Tingsrätt


text: Den fastighet som upplåter en rättighet till någon annan fastighet.

text: Se

text: 14 kap.

text: JB angående

text: servitut

title: Tjänande fastighet


text: Toleransfullmakt är en form av

text: fullmakt

text: som inte är lagreglerad. Den har dock förekommit i praxis.

text: Man kan säga att den uppkommer genom att man tidigare har tolererat att någon har handlat för ens räkning. Man tar hänsyn till om det skett under en längre tid, upprepade gånger osv.

text: Se

text: NJA 1990 s 591

text: NJA 1974 s 706

text: och

text: NJA 1943 s 316

title: Toleransfullmakt


text: Tomträtt är en nyttjanderätt till fastighet under obestämd tid enligt

text: 13 kap.

text: jordabalken

text: Den kan mot årlig avgift upplåtas i en fastighet som tillhör staten eller en kommun eller som annars är i allmän ägo.

title: Tomträtt


text: Överlåtelse av

text: besittning

text: en till en

text: lös sak

text: Vid ett köp ger tradition förvärvaren ett skydd mot säljarens borgenärer, vilket han annars inte har (undantaget konsumentköp).

text: Se exempelvis

text: lösöresköpslagen

text: och KKöpL

text: 49 §

title: Tradition


text: Tredje man är den person, fysisk eller juridisk, som utan att vara part berörs av en rättshandling eller en tvist.

title: Tredje man


text: Indirekta konsekvenser av en skadehandling som påverkar en tredje part.

text: Huvudregeln är att

text: skadevållare

text: n inte ansvarar för tredjemansskador.

text: Exempel på tredjemansskada: A är

text: vårdslös

text: och råka sparka undan en stege som B står på för att måla en vägg. B ramlar ned och bryter benet och kan inte jobba, och det leder till att B:s arbetsgivare, C, går miste om den inkomst som B:s arbete annars skulle inbringat C: C lider en tredjemansskada.

title: Tredjemansskada


text: När en tvist avgörs helt enligt

text: kärande

text: ns yrkanden, beroende på att

text: svarande

text: n inte avgett skriftligt svaromål eller inställt sig vid en förberedelseförhandling.

text: En tredskodom kan omprövas genom

text: återvinning

text: Ej att förväxla med

text: utevarodom

title: Tredskodom


text: Trolovning är ett rättshistoriskt begrepp som innebar löfte att ingå äktenskap.

text: Se även

text: Diskussion på Nättidningen RÖTTERs Anbytarforum:

text: Trolovning, bekräftelse och separation, juridiskt eller kyrkligt avtal?

title: Trolovning


text: Tvegifte är ett brott som innebär att person som redan är gift ingår nytt äktenskap.

title: Tvegifte


text: Då en och samma egendom överlåtits till flera personer.

text: I

text: 1 kap 5 § handelsbalken

text: anges att "Säljer man tvem ett; gälde skadan åter, (och böte tio daler,) och den behålle godset, som först köpte."

text: På fastighetsrättens område regleras dubbelöverlåtelser i

text: 17 kap.

text: jordabalken

title: Tvesala


text: En lag (eller bestämmelse i lag) som inte kan avtalas bort av

text: part

text: erna (synonym indispositiv)

text: Inom avtalsrätten är tvingande bestämmelser i lag vanliga inom förhållanden mellan två ojämbördiga parter, exempelvis

text: näringsidkare

text: gentemot

text: konsument

text: eller

text: arbetsgivare

text: i förhållande till

text: arbetstagare

text: Ett exempel på en tvingande bestämmelse finns i

text: 2 § andra stycket

text: LAS.

text: Jämför

text: dispositiv lag

text: semidispositiv lag

title: Tvingande lag


text: Tvistemål är den typ av mål som handläggs enligt reglerna för tvistemål i

text: 10 -18 kap

text: med flera kapitel i

text: rättegångsbalken

title: Tvistemål


text: Inom upphovsrätten innebär en tvångslicens att en rättighetsinnehavare inte kan förhindra att hans verk används i enlighet med gällande bestämmelser men han kan kräva viss ersättning.

text: Om parterna inte kan enas om ersättningens storlek kan den fastställas av Stockholms tingsrätt.

text: Bernkonventionen, till vilken Sverige är anslutet, medger enbart undantagsvis och för särskilda ändamål att den nationella lagstiftningen för ett anslutet land får innehålla regler om tvångslicens.

text: Jämför med

text: avtalslicens

text: som förutsätter ett kollektivavtal mellan en grupp organiserade rättighetsinnehavare och användaren.

title: Tvångslicens


text: Tvångsvård kan i Sverige ske med stöd av tre lagar * Lagen (

text: ) om psykiatrisk tvångsvård (

text: LPT

text: ) * Lagen (

text: ) om vård av missbrukare i vissa fall (

text: LVM

text: ) * Lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om vård av unga (

text: LVU

title: Tvångsvård


text: Tystnadsplikt är en i

text: 36 kap 5 § rättegångsbalken

text: angiven skyldighet för en person att inte berätta vad personen har erfarit. Som synes av lagtexten är den utformad som ett förbud att höra personen som vittne i rättegång.

text: Har en förhandling i en rättegång hållits bakom

text: stängda dörrar

text: och har det kommit fram sådana uppgifter för vilken det hos

text: domstol

text: en gäller

text: sekretess

text: enligt

text: offentlighets- och sekretesslagen

text: , får rätten enligt

text: 5 kap. 4 § rättegångsbalken

text: förordna att uppgiften inte får uppenbaras. Detta brukar betecknas

text: yppandeförbud

text: Jämför

text: Kommentaren till

text: 9 kap. 6 § rättegångsbalken

text: Brott mot tystnadsplikt

text: Justitiekanslerns (

text: JK

text: ) utredning om en

text: advokat

text: som anmälts för brott mot tystnadsplikt:

text: Dnr 1708-04-71

title: Tystnadsplikt


text: Panträtt där

text: panthavaren

text: inte har

text: besittning

text: av

text: pant

text: en.

text: Synonym: Hypotekarisk panträtt

text: Motsats:

text: Handpanträtt

title: Underpanträtt


text: Underrätt är en

text: domstol

text: som dömer i första instans. I allmänhet avses

text: tingsrätt

text: och

text: förvaltningsrätt

title: Underrätt


text: Testamentstagarrätt som liknar arvinges rätt.

text: Universella

text: testamentstagare

text: återfinns i

text: 11 kap. 10 § 2 st. ärvdabalken

text: och denne tilldelas all

text: egendom

text: , viss del av den (exempelvis hälften) eller överskottet sedan exempelvis laglotterna fördelats.

title: Universell testamentstagare


text: Uppbördslagen (1953:272)

text: upphävdes 1997, och ersattes av bestämmelser i

text: skattebetalningslagen

title: Uppbördslagen


text: Ett avtal om utförande av en tjänst.

text: Ett

text: oneröst

text: avtal

text: . Avtal om åtagande av utförande av tjänster, skilt från

text: anställning

text: . Någon generell lagstiftning gemensam för alla typer av upppdragsavtal finns inte, men de kan delas upp i materiella (

text: arbete på annans egendom

text: /materiellt arbetsbeting,

text: deposition

text: savtal,

text: entreprenadavtal

text: transportavtal

text: ), samt immateriella avtal (

text: sysslomannaskap

text: fastighetsmäkleri

text: försäkringsmäkleri

text: finansiell rådgivning

text: Se även

text: Negotiorum gestio

text: Vidare läsning

text: Jakob Heidbrink:

text: "Mellanmannens ansvar för betalningsförmedling"

text: (om uppdragsavtal mellan teleoperatörer och abbonenter rörande betalning till tredje part)

title: Uppdragsavtal


text: Gränsdragningen mellan uppdragstagare och

text: arbetstagare

text: sker genom en helhetsbedömning av samtliga omständigheter i det enskilda fallet. Omständigheter som tyder på att den arbetspresterande parten är att anses som uppdragstagare är:

text: Den arbetspresterande parten har ingen personlig

text: arbetsskyldighet

text: utan kan på eget ansvar överlåta arbetet helt eller delvis åt annan.

text: Arbetsåtagandet är begränsat till viss eller möjligen vissa bestämda uppgifter.

text: Förhållandet mellan den arbetspresterande parten och beställaren är av tillfällig natur.

text: Varken avtalet eller arbetsförhållandena hindrar den arbetspresterande från att samtidigt utföra liknande arbete åt någon annan.

text: Den arbetspresterande bestämmer – frånsett inskränkningar som påkallas av arbetets natur – själv sättet för arbetets utförande samt arbetstid och arbetsplats.

text: Den arbetspresterande använder egna maskiner, redskap eller råvaror i arbetet.

text: Den arbetspresterande står själv för utgifterna vid arbetets utförande.

text: Ersättningen för arbetsprestationen är helt beroende av verksamhetens ekonomiska resultat.

text: Den arbetspresterande är i ekonomiskt och socialt hänseende jämställd med en företagare inom verksamhetsgrenen.

text: Den arbetspresterande har för verksamheten erhållit personligt tillstånd av myndighet eller fått egen firma registrerad.

title: Uppdragstagare


text: Uppsägning är en handling eller meddelande att en

text: part

text: avser att få ett

text: avtal

text: eller annat rättsligt förhållande av något slag att upphöra.

text: I allmänhet kan uppsägning ske utan att formella krav ställs på uppsägningen. För vissa

text: avtalstyper

text: gäller dock särskilda regler.

text: Anställningsavtal

text: För anställningsavtal gäller dock

text: lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS)

text: Anställningsavtal som gäller tills vidare kan sägas upp av

text: arbetsgivare

text: n eller

text: arbetstagare

text: n för att upphöra efter en viss uppsägningstid enligt

text: 4 §

text: LAS.

text: Uppsägning ska vara sakligt grundad enligt

text: 7 §

text: LAS. I praktiken ska en uppsägning ske på grund av

text: arbetsbrist

text: eller på grund av

text: personliga skäl

text: Uppsägning från arbetsgivarens sida ska vara skriftlig. En uppsägning på grund av personliga skäl ska även föregås av en underrättelse enligt

text: 30 §

text: LAS ("LAS-varning").

text: I uppsägningsbeskedet ska arbetsgivaren ange vad arbetstagaren ska iaktta för det fall att arbetstagaren vill göra gällande att uppsägningen är

text: ogiltig

text: eller yrka

text: skadestånd

text: med anledning av uppsägningen. I beskedet skall vidare anges om arbetstagaren har företrädesrätt till återanställning eller ej. Har arbetstagaren företrädesrätt och krävs det anmälan för att företrädesrätten skall kunna göras gällande, skall det också anges enligt

text: 8 §

text: LAS.

text: Arrendeavtal

text: För

text: arrendeavtal

text: gäller att en uppsägning på grund av att arrenderätten är förverkad leder till att avtalet upphör på nästkommande

text: fardag

text: . Om avtalet sägs upp av någon annan anledning upphör avtalet att gälla på den fardag som inträffar närmast efter sex månader från uppsägningen (

text: 8 kap. 4 § jordabalken

text: Hyresavtal

text: Avser ett hyresavtal en bostadslägenhet, får hyresgästen alltid säga upp hyresavtalet att upphöra att gälla vid det månadsskifte som inträffar tidigast efter tre månader från uppsägningen enligt

text: 12 kap. 5 § jordabalken

title: Uppsägning


text: (lat. Dolus) - att medvetet, med syfte att åstadkomma en viss effekt, göra något, exempelvis orsaka en skada.

text: Inom

text: straffrätt

text: en är uppsåt ett krav för att någon ska kunna dömas, såvida inte brottsbeskrivningen uttryckligen anger att det räcker med oaktsamhet/vårdslöshet, genom

text: lokution

text: en "den som av oaktsamhet orsakar [...]" eller liknande. Medvetenheten kan vara av olika grad, och man pratar ofta om olika nivåer av uppsåt:

text: Direkt uppsåt

text: Indirekt uppsåt

text: Insiktsuppsåt

text: Eventuellt uppsåt

text: Försöksuppsåt

text: Likgiltighetsuppsåt

text: Kvalificerat uppsåt

text: Sannolikhetsuppsåt

text: Tillägnelse uppsåt

text: Inom

text: skadeståndsrätt

text: en är en handling som orsakar

text: personskada

text: eller

text: sakskada

text: , utförd med uppsåt, alltid skadeståndsgrundande (

text: SkL 2:1

text: ). Även handlingar som bara orsakar

text: ren förmögenhetsskada

text: är skadeståndsgrundande om de samtidigt utgör brott (

text: SkL 2:1

title: Uppsåt


text: Lagen i aktörens land ska gälla.

text: Enn

text: offentligrättslig

text: princip för

text: lagval

text: som säger att den lag som gäller i det land där aktören (exv e-handelsföretaget) är etablerad ska gälla. Detta oberoende av till vilket land handlandet är riktat mot. Principen används exempelvis i E-handelsdirektivet.

text: Motsatsen är

text: effektlandsprincipen

text: , som används i

text: marknadsföringslagen

title: Ursprungslandsprincipen


text: Uppmaning att lämna anbud som inte är bindande för den som avger det.

text: Se

text: avtalslagen

text: 9 §

text: och

text: anbud

title: Utbud


text: En

text: inteckning

text: såtgärd där ett

text: pantbrev

text: växlas mot flera pantbrev intill samma totalbelopp (se

text: 22 kap. 8 § jordabalken

title: Utbyte


text: Utlämning för brott för brott kan ske från Sverige till annan utomnordisk stat enligt

text: lagen (1957:668)

text: om utlämning för brott.

text: Lagen gäller inte för nordiska medborgare då istället

text: (1959:254) lagen

text: om utlämning för brott till Danmark, Finland, Island och Norge ska tillämpas.

text: Lagen gäller inte heller om

text: lagen (2003:1156)

text: om överlämnande från Sverige enligt en

text: europeisk arresteringsorder

text: är tillämplig i förhållande till den andra staten.

text: Det är

text: regeringen

text: som beslutar om utlämning ska ske.

text: Utlämning får inte ske om brottet är politiskt eller om den som begärs utlämnad löper risk att förföljas som riktar sig mot hans liv eller frihet eller på annat sätt är av svår beskaffenhet på grund av religion, tillhörighet till viss samhällsgrupp eller politiska förhållanden.

text: Utlämning får inte beviljas, om den på grund av den avsedda personens ungdom, hälsotillstånd eller personliga förhållanden i övrigt, med beaktande jämväl av gärningens beskaffenhet och den främmande statens intresse, finnes uppenbart oförenlig med humanitetens krav.

text: *Hinder har inte ansett föreligga att till Ryssland utlämna rysk medborgare som vid det påstådda brottet var 16 år enligt

text: Högsta domstolen

text: s avgörande i

title: Utlämning för brott


text: Utlänning är en person som inte är svensk medborgare.

title: Utlänning


text: Utmätning är beteckningen på

text: Kronofogde

text: ns förfarande att ta i anspråk en

text: gäldenär

text: s egendom enlig reglerna i

text: 4 kap. utsökningsbalken

text: Vid en utmätning har gäldenären rätt att behålla sådan egendom som krävs för att bo och livnära sig, s.k.

text: beneficium

text: Tidigare fanns två skilda förfaranden för handläggningen vid en utmätning: Begränsad eller fullständig undersökning. Enligt det första förfarandet gjordes utmätning enbart på gäldenärens lön och ev. skatteåterbäring. Sedan den 1 januari 2008 är denna handläggningsform borttagen och endast fullständig undersökning görs. Däremot kommer utmätning i de flesta fall fortsatt ske ur gäldenärens lön i första hand.

text: Se pressmeddelande från Kronofogden 2007-11-20:

text: Nya rutiner för utmätning av skulder

title: Utmätning


text: Skadestånd

text: som utgår när inget kontrakt finns mellan

text: skadevållare

text: och

text: skadelidande

text: Motsats till

text: inomobligatoriskt skadestånd

title: Utomobligatoriskt skadestånd


text: Utpressning är ett brott enligt

text: 9 kap 4 § brottsbalken

text: och straffet är

text: fängelse

text: i högst två år.

text: Brottet består i att någon genom hot om våld, skandalisering eller polisanmälan tvingar annan till handling eller underlåtenhet. Beskyddarverksamhet räknas som en form av utpressning. Utpressning skiljer sig från

text: rån

text: genom att hotet vid rån sker vid trängande fara och de facto inte lämnar offret något val.

text: Om brottet bedöms som ringa kan istället

text: böter

text: utdömas. Är brottet grovt kan dömas till fängelse i lägst sex månader, högst sex år.

title: Utpressning


text: Innebär att

text: inteckning

text: en kommer att innefatta fler fastigheter (se

text: 22 kap. 7 § jordabalken

title: Utsträckning


text: Ett beslut om att en utländsk medborgare måste lämna landet.

text: Utvisning ur Sverige kan ske om den utländske medborgaren saknar

text: pass

text: eller

text: uppehållstillstånd

text: 8 kap. 7 § utlänningslagen (2005:716)

text: ), av hänsyn till allmän ordning och säkerhet (

text: 8 kap. 7 a § samma lag

text: ) eller om den utländske medborgaren döms för ett brott som kan leda till fängelse (

text: 8 kap. 8 § samma lag

text: Jämför:

text: Avvisning

title: Utvisning


text: Vattenlagen (1983:291)

text: upphävdes 1999 och ersattes av bestämmelser i

text: miljöbalken

title: Vattenlagen


text: Vattenverksamhet defineras enligt

text: 11 kap. 2 § Miljöbalken

text: som #uppförande, ändring, lagning och utrivning av dammar eller andra anläggningar i vattenområden, fyllning och pålning i vattenområden, bortledande av vatten från eller grävning, sprängning och rensning i vattenområden samt andra åtgärder i vattenområden om åtgärden syftar till att förändra vattnets djup eller läge, #bortledande av grundvatten och utförande av anläggningar för detta, #tillförsel av vatten för att öka grundvattenmängden samt utförande av anläggningar och åtgärder för detta, och #åtgärder som utförs för att avvattna mark, när det inte är fråga om avledande av avloppsvatten, eller som utförs för att sänka eller tappa ur ett vattenområde eller för att skydda mot vatten, när syftet med åtgärden är att varaktigt öka en fastighets lämplighet för något visst ändamål (markavvattning).

text: De viktigaste bestämmelserna finns i

text: 11 kap. Miljöbalken

text: och

text: lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet

text: Hänsyn ska tas till uppsatta miljömål och till fiskeintresset.

text: Anläggande av mikrokraftverk har inte ansetts samhällsekonomiskt motiverat med hänsyn till den ringa fördelen, jämfört med de skador som anläggningen medför för naturvärdena i området enligt

text: MÖD 2000:37

text: Miljöprocessutredningen

text: har lagt fram ett betänkande kring vattenkraft och annan vattenverksamhet den 28 april 2009 i

text: SOU 2009:42

title: Vattenverksamhet


text: Arbetsgivaren beslutar om något som utgör en "viktigare förändring" av verksamheten, såsom

text: arbetsbristuppsägning

text: , tillsättande av ny chef, ändring av produktionsmetoder o.s.v.

title: Verksamhetsfallet


text: Ett verk ska vara unikt för att uppnå verkshöjd, dvs att verket ska vara resultat av en intellektuell skapande verksamhet som har sådan individuell särprägel att två personer, oberoende av varandra, rimligen inte skulle kunna prestera exakt samma resultat.

title: Verkshöjd


text: Den rätmätiga ägarens återkrav på

text: fast

text: eller

text: lös egendom

text: som denne blivit av med.

title: Vindikationstalan


text: Rättslig reglering

text: I

text: Rikspolisstyrelsens (RPS) rapport 2005:2 Vittneskonfrontation (RPS rapport)

text: konstateras att kontrollen av vittnets iakttagelse och minnesbild består av frågor till vittnet. En konfrontation har som avsikt att kontrollera vittnets trovärdighet och är därmed att jämställa med ett förhör enligt

text: 6 § FUK

text: . Reglerna om förhör i RB och FUK ska alltså i tillämpliga delar även gälla för vittneskonfrontationer.

text: Konfrontationer som åtgärd är inte reglerade i någon författning. JO och JK har dock kommenterat hur sådana lämpligen bör genomföras.

text: Förfarandet

text: I RPS rapport antecknas att det görs en skillnad mellan grupp- respektive enkelkonfrontation.

text: Gruppkonfrontation

text: En gruppkonfrontation kännetecknas av att vittnet har valmöjligheter medan enkelkonfrontationer endast pekar ut en gärningsman.

text: Enkelkonfrontationer

text: Enkelkonfrontationer har normalt sett ett lägre bevisvärde än gruppkonfrontationer vid en rättegång och bör därför genomföras endast i undantagsfall. Om gärningsmannen har ett mycket säreget utseende som gör det näst intill omöjligt att finna lämpliga figuranter, kan en enkelkonfrontation vara det enda möjliga alternativet. En annan situation då enkelkonfrontation kan komma ifråga är när vittnet deltar i det omedelbara sökandet efter en gärningsman och gör ett utpekande på plats, exempelvis en s.k. gatukonfrontation. Risken är dock att vittnet pekar ut en person som klädesmässigt eller på annat sätt liknar gärningsmannen. Om vittnet bara får se den personen kan det vara förledande och ett felaktigt utpekande ligger i farans riktning. Vittnet kan inte medverka i en senare vittneskonfrontation med samma misstänkt. Oberoende av vilken metod som används gäller alltid samma krav på noggrannhet.

text: Stegen i en vittneskonfrontation

text: Vittneskonfrontationens fyra moment (analys och beslut, planering, genomförande och dokumentation) gäller som utgångspunkt vid alla vittneskonfrontationer.

text: Vilket/vilka vittnen skall genomföra en vittneskonfrontation? Ett vittne bör bara konfronteras med den misstänkta personen, föremålet m.m. vid ett tillfälle för att resultatet skall ha ett högt bevisvärde, eftersom varje förevisning för vittnet innebär en viss inlärning av utseendet, se

text: RH 1997:11

text: Konfrontationsgruppen skall innehålla en misstänkt och ett minimum av 6 figuranter men lämpligen 8-10 stycken. Om det finns fler misstänkta bör det arrangeras en konfrontationsgrupp för respektive misstänkt. Genom att sprida risken för ett felaktigt utpekande över flera personer som man vet är oskyldiga ger man en oskyldigt misstänkt ett bättre skydd. Det är bättre att avvakta med en vittneskonfrontation om urvalet är för dåligt eftersom vittneskonfrontationen i så fall kan sakna bevisvärde.

text: Om figuranterna, de personer som visas upp

text: Figuranterna, eller om det är något annat än en person som skall identifieras, måste stämma med vittnets allmänna beskrivning men kan variera i övriga egenskaper. Om vittnets beskrivning av gärningsmannen väsentligt skiljer sig från den som är misstänkt bör den misstänktes utseende prioriteras.

text: Figuranterna skall väljas så att de avviker från signalementet på samma sätt som den misstänkte. Om vittnet beskrivit en mörkhårig gärningsman, men den misstänkte är ljushårig, skall figuranterna vara ljushåriga. De drag som vittnet inte har nämnt i sin beskrivning kan variera mellan den misstänkte och figuranterna. Ingen i gruppen får avvika i nämnvärd grad från de övriga och de får heller inte vara maximalt lika. Det skall vara omöjligt för ett vittne som aldrig sett den misstänkte att räkna ut vem denna person är.

text: Det viktigaste är att undvika utmärkande särdrag. I de fall den misstänkte t.ex. bär ett ovanligt smycke, har en tatuering eller ett ärr som figuranterna inte har, skall den misstänkte om möjligt dölja detta. Kroppsbyggnad, hållning och gång måste också beaktas om det är en personkonfrontation eller videokonfrontation som skall genomföras.

text: Det är viktigt att minimera risken att vittnet känner igen någon i gruppen från ett annat tillfälle än den aktuella vittnessituationen eftersom det kan vara svårt för vittnet att hålla isär varifrån personen känns igen. Vad gäller klädseln så kan det emellertid vara en fördel att återskapa sådant som är möjligt och som påverkar utseendet. Om vittnet t.ex. berättat att gärningsmannen hade en blå märkeskeps vid gärningstillfället kan alla i gruppen ha keps. De behöver inte vara samma märke som gärningsmannen hade men alla skall vara lika. Ingen av personerna i gruppen får ha avvikande klädsel. Ibland kan det vara nödvändigt att ordna t.ex. häkteskläder eller likadana overaller till den misstänkte och samtliga figuranter.

text: Oavsett vilken metod av vittneskonfrontation som skall genomföras bör den misstänktes försvarare, i förekommande fall, ges möjlighet att förgranska konfrontationsmaterialet. Därigenom minskas risken för att vittneskonfrontationen underkänns i efterhand med motivering att konfrontationsgruppen var dåligt sammansatt.

text: Utpekande

text: När vittnet gör ett eventuellt utpekande skall detta dokumenteras. Redovisa på vilket sätt utpekandet skedde – var det omedelbart eller efter betänketid och tveksamhet? Villkorades utpekandet på något vis, t.ex. ”Det är nummer 5 men han hade skägg när det hände”. Fråga vittnet med en öppen fråga vad det är han eller hon känner igen och låt vittnet med egna ord beskriva om det är detaljer eller helheten som avgjort utpekandet. Därefter visas de övriga i konfrontationsgruppen på samma vis, d.v.s. sekventiellt. Vill vittnet sedan se någon eller några personer/föremål en gång till eller hela gruppen skall detta tillåtas och dokumenteras. Det är fortfarande sekventiell visning som gäller. Om vittnet ändrar sig och pekar ut en annan person när visningen fortsätter skall frågorna kring utpekandet ställas igen. I de fall vittnet fortfarande inte gör något utpekande skall vittneskonfrontationen avbrytas när alla i konfrontationsgruppen visats två gånger. Detta skall vittnet informeras om i förväg.

text: Kontrollfrågor

text: Direkt efter att förevisningen är avslutad skall vittnet tillfrågas om hur säker denne är på sitt eventuella utpekande. Låt först vittnet själv välja uttryck för sin säkerheten (”Jag är osäker”, ”Tveklöst nr 4”, ”Det kan vara rätt person” är exempel på sådana uttalanden) Där efter skall vittnet även ombes ange säkerheten i procent. Säkerheten brukar vara överskattad men ger ändå viss vägledning.

text: Praxis

text: I

text: RH 1997:11

text: inledde HovR med att konstatera att det inte fanns någon utredning i övrigt som knöt den tilltalade till gärningen förutom vissa anonyma tips till polisen som lett misstankarna till den tilltalade. Fråga i målet blev därför vilket bevisvärde som kunde tillmätas en sådan identifiering.

text: I det nu aktuella målet

text: RH 1997:11

text: hade en fotokonfrontation genomförts så att 12 fotografier varit uppsatta på två ark med sex foton på vardera. Efter gruppkonfrontationen genomfördes en enkelkonfrontation där målsägande konfronterades med endast den misstänkte och HovR inleder med att konstatera att stor försiktighet måste iakttas vid värdering av identifikationsbevisning, framför allt i fall då en målsägande eller ett vittne pekar ut en person som förut är okänd för honom. Domstolen måste dock vara uppmärksam på varje svaghet i identifikationsbevisningen och i varje enskilt fall bedöma hur pass tillförlitlig bevisningen är.

text: HovR redogjorde även för vad som tidigare framkommit Palmemålet,

text: RH 1989:119

text: där HovR tidigare uttalat att stor försiktighet måste iakttas vid värdering av identifikationsbevisning, eftersom erfarenheten visar att även i övrigt, trovärdiga vittnen, kan missta sig vid en identifiering. I domen hänvisades till en engelsk rapport från den s.k. Devlinkommissionens men den sågades i HovR för att vara alltför långtgående. I målet ansågs inte ens; * vittnets trovärdiga intryck vid fotokonfrontationen eller, * att utpekandet stämde väl överens med det lämnade signalementet i samband med gärningen eller, * gjorda korrigeringar som alla varit riktiga trots att det gått två sedan gärningen eller, * att målsägande sett den tilltalade på nära håll och, * under omständigheter som för målsägande varit chockartade, * och vid konfrontationen, enligt ljudinspelningar, reagerat känslomässigt, har ansetts väga mer än att konfrontationen genomförts på ett korrekt sätt att målsäganden eller vittnet inte utsatts för någon form av påverkan.

text: För att säkerställa att ingen påverkan sker ska konfrontationen ledas av en polisman som # inte i något tidigare skede deltagit i förundersökningen, # inte veta vem den misstänkte är och om utredningsmannen, undersökningsledaren eller försvararen trots allt är närvarande vid konfrontationen bör de hålla sig fullständigt passiva för att undvika varje form av påverkan – medveten eller omedveten och, # det får inte som i målet ställas omedelbara kontrollfrågor bara för att vittnet – efter en översiktlig blick på samtliga bilder – vid en genomgång av fotona i turordning stannar upp vid fotografi nr 4, men att polismannen i stället för att förhålla sig passiv genast ställde ett antal följdfrågor med anknytning till just detta fotografi.

text: Den tilltalade frikändes då det negativa utfallet av förfrågningen i viss mån talade emot riktigheten i vittnets identifiering.

text: Sammanfattning av det viktiga i RH 1997:11

text: I förevarande fall har B.V., som vid förhör i hovrätten har gjort ett mycket trovärdigt intryck, vid en fotokonfrontation pekat ut A.T. som gärningsmannen. Hans utpekande stämmer väl överens med det signalement som han lämnade vid anmälningstillfället, och han har i förhållande till det nästan två år gamla fotografiet gjort korrigeringar som visat sig vara riktiga. B.V. har iakttagit gärningsmannen på nära håll och under omständigheter som för honom var chockartade. Av ljudbandsupptagningen av förhöret vid fotokonfrontationen framgår att B.V. reagerade känslomässigt när han studerade fotografiet. Främst nämnda omständigheter talar med ansenlig styrka för att B.V:s utpekande är riktigt.

text: Värdet av en konfrontation är emellertid beroende av om den genomförts på ett sådant sätt att målsäganden eller vittnet inte utsatts för någon form av påverkan. För att undvika att målsäganden eller vittnet omedvetet påverkas vid konfrontationen är det lämpligt att den leds av en polisman som inte tidigare deltagit i förundersökningen. Polismannen i fråga bör helst inte veta vem den misstänkte är. Är utredningsmannen, undersökningsledaren eller försvararen närvarande vid konfrontationen bör de hålla sig fullständigt passiva för att undvika varje form av påverkan – medveten eller omedveten. (Jämför RPS RAPPORT 1990:3 Vittneskonfrontation s. 38.)

text: I förevarande fall har fotokonfrontationen letts av en av utredningsmännen, kriminalinspektör G.J.. Han har på åklagarens begäran hörts i hovrätten och har därvid uppgett att han visste att fotografi nr 4 (A.T.) var intressant efter ett anonymt tips. Av inspelningen av förhöret vid konfrontationen framgår att det inledningsvis är B.V. som – efter en översiktlig blick på samtliga bilder – vid en genomgång av fotona i turordning stannar upp vid fotografi nr 4, men att G.J. i stället för att förhålla sig passiv genast ställer ett antal följdfrågor med anknytning till just detta fotografi. Detta innebär att B.V. kan ha utsatts för en omedveten påverkan, vilket förtar en del av värdet av hans utpekande. Att B.V. senare vidhållit sitt utpekande vid enkelkonfrontationen och vid tingsrättens och hovrättens huvudförhandlingar saknar mera självständig betydelse, eftersom man måste räkna med att viss inlärning skett.

text: Vid värderingen måste också beaktas B.V:s förutsättningar att i efterhand utpeka rätt gärningsman. Därvid kan konstateras att A.T:s utseende saknar utpräglat kännemärke. Gärningsmannen var en för B.V. okänd person, som han iakttog endast en kort stund. Därtill kommer att B.V. vid tillfället var berusad. Förutsättningarna har således varit mindre goda.

text: Polisen har under förundersökningen visat personal och vissa gäster som vistades på Scandic Crown den aktuella natten en bild av A.T.. Ingen har sagt sig känna igen denne som gäst under natten. Även om det beaktas att ett stort antal personer befann sig i lokalerna, talar det negativa utfallet av förfrågningen i viss mån emot riktigheten i B.V:s identifiering.

text: Hovrätten finner med hänsyn till det anförda att det trots B.V:s utpekande inte kan anses vara ställt utom rimligt tvivel att A.T. är gärningsmannen. Tingsrättens domslut skall därför fastställas

title: Vittneskonfrontation


text: Oaktsamhet eller försumlighet.

text: (lat. Culpa). När man bedömer

text: rättsföljden

text: för en

text: rättsregel

text: är vårdslöshet ett viktigt

text: rättsfaktum

text: Om någon har handlat med culpa ("culpöst") (från lat. culpa) menar man att denne har handlat vårdslöst.

text: Att ha handlat culpöst ses i allmänhet som mindre klandervärt (förmildrande eller i allt fall mindre besvärande) i jämförelse med att ha handlat

text: uppsåt

text: ligt, dolöst (från lat. dolus), men mer klandervärt (försvårande) i jämförelse med ren olyckshändelse (casus).

text: Se även

text: Culpaansvar

title: Vårdslöshet


text: Enligt

text: 2 kap 1 § regeringsformen (1974:152)

text: har varje medborgare rätt att i tal, skrift eller bild meddela upplysningar och uttrycka tankar, åsikter och känslor. Rättigheten gäller även för utländska medborgare.

title: Yttrandefrihet


text: En äganderätt till en

text: sak

text: ger ägaren frihet att göra nästan vad han vill med den (inom vissa gränser), exv. sälja,

text: pantsätta

text: , låta andra

text: nyttja

text: den. Lösa saker kan han oftast förstöra, och blir han orätmätigt av med dem kan han begära myndighetshjälp för att få tillbaks dem (

text: vindikationstalan

text: Det finns gränser för ägarens befogenheter (exempel: om han

text: hyr ut

text: en fastighet eller

text: intecknar

text: en

text: fastighet

text: kan han inte längre förfoga fritt över den), och även gränser för äganderätten (

text: expropriation

text: godtrosförvärv

text: allmän nödrätt

title: Äganderätt


text: Ägarförbehåll är ett avtalsvillkor som säljaren kan ställa upp i samband med försäljning på kredit. Ägarförbehåll innebär att äganderätten inte övergår på köparen förrän varan är till fullo betald.

text: Att ägarförbehåll kan upphöra i förtid framgår av

text: 2 kap. 5 § jordabalken

text: . Säljaren förlorar då sin

text: äganderätt

text: (sitt

text: sakrätt

text: sliga skydd) men behåller sin

text: fordringsrätt

text: mot köparen.

text: Jämför:

text: Återtagandeförbehåll

title: Ägarförbehåll


text: Skillnaden mellan

text: pantbrev

text: ets belopp och den

text: fordran

text: för vilken pantbrevet gäller som säkerhet. Om pantbrevet är helt obelånat är ägarhypoteket samma som pantbrevets belopp.

text: Ett ägarhypotek uppstår också då pantbrevet visar sig vara ogiltigt (se 6 kap. 2 och 8 §§) eller om pantsättningen

text: återvinns

text: 4 kap.

text: eller

text: 12 §§

text: konkurslagen

text: Det lediga utrymmet som uppstår då ett pantbrev inte alls eller bara delvis är pantsatt skapar en lucka mellan pantsättningarna. En panthavare med en sämre prioriterad fordran missgynnas av detta då de pengar som finns som ägarhypotek ska tillfalla fastighetsägaren.

text: Se

text: 6 kap. 2 § 3 st

text: samt

text: 6 kap 9 §

text: jordabalken

title: Ägarhypotek


text: En formbunden överenskommelse mellan två personer om att leva tillsammas som

text: makar

text: Äktenskap ingås genom

text: vigsel

text: i närvaro av släktingar eller andra vittnen enligt

text: 4 kap. äktenskapsbalken

text: . Efter vigseln blr de förklarade makar. Äktenskapet medför en rad rättsverkningar

text: Äktenskapet är sedan 1 juni 2009 könsneutralt, dvs att det inte finns något krav på att de båda makarna ska vara av olika kön.

title: Äktenskap


text: Äktenskapsförord är en skriftlig handling genom vilken

text: makar

text: eller blivande makar bestämmer att egendom som tillhör eller tillfaller någon av dem skall vara dennes

text: enskilda egendom

text: enligt

text: 7 kap. 2 § äktenskapsbalken

text: Genom nytt äktenskapsförord kan makar bestämma att egendomen skall vara

text: giftorättsgods

title: Äktenskapsförord


text: Den övergripande term för sådan myndighetsverksamhet som syftar till att nå ett

text: beslut

text: , dvs ett uttalande som har rättslig betydelse för enskilda eller andra myndigheter. Själva processen kallas för

text: handläggning

text: Huvudsakligen regleras ärenden, beslut och handläggning enligt

text: förvaltningslagen

text: . Vissa ärenden som handläggs vid en domstol (utan att vara

text: mål

text: , s.k.

text: domstolsärende

text: n) handläggs enligt

text: lagen (1996:242) om domstolsärenden

title: Ärende


text: De personer som för statens talan i

text: brottmål

text: . De utses enligt

text: 7 kap. 1 § rättegångsbalken

text: För dem gäller, förutom reglerna i

text: 7 kap.

text: rättegångsbalken

text: , även

text: åklagarinstruktionen

title: Åklagare


text: Åtal är den juridiska beteckningen på

text: talan

text: inför

text: domstol

text: om ansvar för

text: brott

text: , vilket börjar med att

text: åklagare

text: n inger en

text: stämningsansökan

text: till rätten enligt

text: 45 kap. 1 § RB

title: Åtal


text: Återgång av avtal innebär i princip att vardera parten skall återlämna motpartens prestation eller ersättning för dess värde. Vid köp skall alltså köparen lämna tillbaka köpeobjektet och säljaren den köpesumman som han tidigare kan ha mottagit, se exempelvis

text: NJA 1998 s. 99

text: avseende köp,

text: NJA 2010 s. 617

text: patent. Jämför med termen

text: negativt kontraktsintresse

title: Återgång


text: Återtagandeförbehåll innebär att en säljare som säljer på kredit har förbehållit sig att under vissa förutsättningar kunna ta tillbaka varan om köparen inte fullgör betalningen i tid.

text: Återtagandeförbehåll tycks ha ersatt det som tidigare betecknades

text: ägarförbehåll

text: eller

text: äganderättsförbehåll

title: Återtagandeförbehåll


text: Återvinning är rätten att överklaga en

text: tredskodom

text: (processrätt) eller ogiltigförklarande av vissa transaktioner inför en

text: konkurs

text: (sakrätt)

text: Processrättslig mening

text: En tredskodom kan inte överklagas på vanligt sätt till

text: hovrätt

text: . Istället måste

text: part

text: en ansöka om återvinning. Ansökan måste vara skriftlig och ska inges till tingsrätten inom en månad räknat från den dag tredskodomen meddelades. Målet tas då upp igen i det skick det var när tredskodomen meddelades enligt

text: 44 kap. 10 §

text: Sker ingen ansökan om återvinning i tid, vinner tredskodomen

text: laga kraft

text: Återvinning kan endast sökas en gång. Om tredskodom meddelats mot samma part två gånger har denna part inte längre rätt att ansöka om återvinning. Den senast meddelade tredskodomen vinner därför laga kraft omedelbart så snart tredskodomen meddelas.

text: Sakrättslig mening

text: Om en

text: gäldenär

text: har gynnat en av sina borgenärer framför andra genom att betala dennes fordran (eller del av fordran), eller genom någon annnan rättshandling försämrat sin ekonomiska situation, så att gäldenären blivit

text: insolvent

text: , ska den handlingen återvinnas (gå åter, dvs förklaras ogiltig) enligt reglerna i

text: 4 kap.

text: konkurslagen (1987:672)

title: Återvinning