text: En

text: fullmakt

text: som grundar sig enbart på fullmaktsgivarens meddelande till den som erhållit fullmakten.

type: stycke

text: Sådan fullmakt återkallas genom att fullmaktsgivaren meddelar den som har fått fullmakt att den är återkallad enligt

text: 18 § avtalslagen

title: § 18-fullmakt

type: begrepp


text: Arbetsgivarens rätt att fritt leda och fördela arbetet.

text: Se även

text: arbetsgivarprerogativet

title: § 32-befogenheter


text: En pappersstorlek i

text: ISO 216

text: , den internationella standarden för pappersformat. Begreppet har inte någon särskild juridisk betydelse, men används i

text: 3 kap. 1 § Varumärkesförordningen (2011:594)

title: A 4


text: Abandonering

text: åsyftar det förhållandet att en konkursförvaltare under pågående

text: konkurs

text: låter viss egendom utgå ur boet och i stället lämnar egendomen till

text: gäldenär

text: en som därmed återfår rådigheten över denna.

text: Konkursförvaltaren har rätt att återkalla sitt beslut (

text: NJA 2004 s. 777

title: Abandonering


text: Ett

text: avtal

text: om att löpande leverera någon form av

text: vara

text: eller

text: tjänst

text: , exempelvis telefoni eller internet.

title: Abonnemang


text: Ett jakande svar på ett

text: anbud

text: När accepten når anbudsgivaren har

text: avtal

text: et kommit till stånd. Om accepten når anbudsgivaren efter att

text: avtalsfrist

text: en löpt ut betraktas accepten som ett nytt anbud (AvtL

text: 4 §

text: ). Om accepten innehåller någon förändring gentemot det ursprungliga avtalsförslaget ("oren accept") betraktas detta som ett kombinerat avslag och utfästande av nytt anbud (AvtL

text: 6 §

title: Accept


text: Den tid inom vilket medkontrahenten måste avge sin

text: accept

text: för att avtal ska uppstå. Se också

text: anbud

text: legal acceptfrist

text: och AvtL

text: 1 §

title: Acceptfrist


text: Ackord innebär att en skuldsatt

text: gäldenär

text: föreslår sin eller sina

text: borgenär

text: (er) en uppgörelse där en viss summa betalas in samtidigt som resten av skulden avskrivs. Detta är oftast mer förekommande i relationer inom affärslivet än hos dito mellan privatpersoner och företag.

title: Ackord


text: Processrättslig princip vilken innebär att rätten skall förhålla sig opartisk och inte själv föra in

text: processmaterial

text: i processen utan bara besluta över den utredning som parterna själva har fört in i målet samt att

text: åklagare

text: n har

text: bevisbörda

text: n för sina påståenden, se

text: NJA 1990 s 542

title: Ackusatoriska principen


text: Ett tillräckligt starkt orsakssamband.

text: Om en skada sker på grund av en persons handlande medför det i allmänhet att personen blir skadeståndsskyldig, dvs skyldig att ersätta den inträffade skadan. Ett grundkrav för denna skadeståndsskyldighet är dock att det finns ett orsakssamband (kausalitet) mellan handlingen och skadan, dvs att skadan helt eller delvis uppstod på grund av handlandet, dels att denna kausalitet är tillräckligt typisk för handlandet ifråga. Man brukar prata om att det ska "ligga i farans riktning" att en sådan skada kan uppstå av ett sådant handlande.

text: Om en tomtägare spränger berggrund på sin tomt, och grannens husgrund blir skadat på grund av vibrationerna, finns det adekvat kausalitet mellan handlingen och skadan. Om istället en joggare springer förbi, blir skrämd av explosionen, snubblar och bryter benet finns det visserligen kausalitet mellan handlingen och skadan, men den är inte adekvat.

text: Utöver adekvat kausalitet krävs det ofta att den handlande varit klandervärd på något sätt för att denne ska bli skadeståndsskyldig. Exakt på vilket sätt beror på vilken

text: ansvarstyp

text: som gäller för handlandet.

title: Adekvat kausalitet


text: Adoptant är den person som

text: adoptera

text: r annan enligt

text: 4 kap. föräldrabalken

title: Adoptant


text: Adoption är en överenskommelse att en eller eller två personer adopterar en annan person med innebörd att personen blir att betrakta som barn till den eller de som adopterar.

text: I Sverige fordras

text: domstol

text: s tillåtelse enligt

text: 4 kap 6 §

text: föräldrabalken. Inga andra än makar får adoptera gemensamt.

text: Ansökan av en man om att få till adoptivbarn anta sin hustrus barn med en annan man har med hänsyn till omständigheterna bifallits, trots att den andre mannen motsatt sig adoptionen enligt

text: NJA 1987 s. 116

text: beroende på att adoptionen ansågs vara till fördel för barnet.

text: Den rättsliga innebörden är att adoptivbarnet inte längre är barn till sina biologiska föräldrar utan blir barn till adoptanten eller adoptanterna.

title: Adoption


text: Med affärs- och driftsförhållanden menas inom sekretesslagstiftningen, typiskt sett, förvärv, överlåtelser, upplåtelser eller användning av egendom eller tjänster. Vidare exempel är verksamhetsriktlinjer, marknadsundersökningar, marknadsplaneringar, planer rörande reklamkampanjer uppgifter om kostnader, konstruktioner av rabatter, andra särskilda åtgärder som företaget har för avsikt att vidta samt tidsrymden inom vilken åtgärderna ska vidtas, kalkyler som ligger till grund för fortsatt verksamhet, analysmetoder, utredningar och budget.

title: Affärs- och driftsförhållanden


text: Med affärsverksamhet menas inom sekretesslagstiftningen sådan verksamhet som är, antingen i sin helhet eller i viss avgränsad del, affärsinriktad. Begreppet ska inte fattas alltför snävt. Som exempel på myndighet med affärsverksamhet kan nämnas de statliga affärsdrivande verken, myndighet som i konkurrens med annan åtar sig uppdrag, såsom fallet är med Sveriges geologiska undersökning, statens provningsanstalt, statens skeppsprovningsanstalt och den tillverkningsindustri som bedrivs i arbetsmarknadsstyrelsens och kriminalvårdsstyrelsens regi. Utmärkande för affärsverksamhet är att verksamheten bedrivs under krav på viss vinst.

title: Affärsverksamhet


text: Aktiebolag är ett bolag bildat enligt

text: Aktiebolagslagen (2005:551)

title: Aktiebolag


text: Någon som äger

text: andel

text: ar i ett

text: aktiebolag

text: (AB) vilket kan vara publikt eller icke publikt.

title: Aktieägare


text: Geologisk bildning med grundvatten som kan utvinnas i användbar mängd. Grundvattenförande grusavlagringar och rullstensåsar är vanligen mycket genomsläppliga och därför goda akviferer.

text: Begreppet har en

text: legaldefinition

text: i

text: 1 kap. 3 § förordningen (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön.

title: Akvifer


text: Allmän domstol är

text: tingsrätt

text: hovrätt

text: och

text: Högsta domstolen

title: Allmän domstol


text: Även kallat den allmänna förhandlingsrätten.

text: Arbetstagarorganisationer har rätt att begära förhandling med arbetsgivare i frågor rörande förhållandet mellan arbetsgivare och medlem i organisationen som är eller har varit anställd hos arbetsgivaren Denna rätt tillfaller även arbetsgivare. Det föreligger en skyldighet att träda i förhandling i alla slags tvister om motparten begär det.

title: Allmän förhandlingsskyldighet


text: En

text: prioriterad fordran

text: som inte är förknippad med någon särskild

text: egendom

text: Allmän förmånsrätt kan endast göras gällande vid

text: konkurs

text: (till skillnad från

text: särskild

text: , som även kan göras gällande vid

text: utmätning

text: ). Det finns olika typer av allmänna förmånsrätter som har en inbördes prioritet (se

text: förmånsrättslagen (1970:979)

text: , förkortat FRL).

text: En borgenärs kostnader för själva konkurssättandet och liknande kostnader (FRL

text: 10 §

type: punkt

text: Kostnader för upprättande av räkenskapsmaterial och bokföring (FRL

text: 10 a §

text: Arbetstagares lönefordringar, samt fordran på semesterersättning, pension och liknande (FRL

text: 12 §

text: ). Se även

text: lönegarantilagen

type: lista

text: De har inbördes prioritet enligt den ordning som de är uppräknade i lagen.

title: Allmän förmånsrätt


text: Ekonomisk följdskada av en

text: person-

text: eller

text: sakskada

text: , exempelvis inkomstbortfall. Jfr

text: ren förmögenhetsskada

title: Allmän förmögenhetsskada


text: Med begreppet allmän handling menar man handlingar som förvaras hos ett allmänt organ, t.ex. en statlig myndighet eller en kommun. Tre kriterier ska vara uppfyllda för att det ska röra sig om en allmän handling:

text: Det ska röra sig om en handling enligt

text: tryckfrihetsförordningen

text: TF 2:3

text: Handlingen ska förvaras hos myndigheten

text: Handlingen ska vara antingen inkommen eller upprättad hos myndigheten (

text: TF 2:6

text: och

text: TF 2:7

text: Att en handling är allmän är inte detsamma som att den är

text: offentlig

title: Allmän handling


text: Att komma fram till hur en oreglerad fråga ska avgöras, genom att utgå från lagreglering på liknande områden.

text: Exempelvis är hyresförhållanden mellan näringsidkare inte uttryckligen lagreglerade, då varken

text: konsumentköplagen

text: eller

text: konsumenttjänstlagen

text: är direkt tillämpbara. För att avgöra en fråga kring ett sådant hyresförhållande kan man istället i många fall titta på hur

text: konsumentköplagen

text: eller

text: konsumenttjänstlagen

text: har löst en liknande frågeställning (ex analogia = på grund av likheten).

text: Analogisk lagtillämpning står i strid med

text: legalitetsprincipen

text: och kan främst användas på civilrättens område.

title: Analogisk lagtillämpning


text: Ett erbjudande om att ingå ett avtal.

text: Ett

text: avtalsförfarande

text: inleds med ett anbud (synonym: offert) från den ena parten. Anbudet måste vara riktat särskilt till den andra parten (erbjudanden till en obestämd krets kallas utbud och kan ses som en uppmaning till enskilda i denna krets att själva lämna anbud) och innehålla tillräckligt detaljerad information om vad det föreslagna avtalet ska ha för innehåll.

text: För att inte anses vara ett oförbindande

text: utbud

text: måste ett anbud innehålla:

text: Ett erbjudande eller löfte

text: med ett preciserat innehåll

text: som riktar sig till en bestämd adressat

text: erbjudandet måste vara utan reservation om att anbudet inte är bindande (jfr AvtL

text: 9 §

text: Om avtalsformen i sig har

text: formkrav

text: måste även anbudet vara på denna form. I Sverige är ett anbud bindande för anbudsgivaren. Principen med bindande anbud kallas

text: löftesprincipen

text: . Bundenheten varar under

text: acceptfrist

text: en som kan anges i anbudet, eller annars fastställs enligt AvtL

text: 3 §

title: Anbud


text: En tryckfrihetsrättsliga princip som innebär att alla har rätt att anskaffa uppgifter i syfte att offentliggöra eller publicera dem.

text: Anskaffarfriheten regleras i

text: TF 1:1 4 st.

text: Synonym: Anskaffarskydd.

title: Anskaffarfrihet


text: Anslutningsöverklagande är när åklagaren överklagar en tingsrättsdom till hovrätten i anslutning till den tilltalades överklagande. Detta utgör ett mellanläge mellan åklagarens "bestrider ändring" och att åklagaren själv aktiv överklagar målet. Den praktiska konsekvensen av ett anslutningsöverklagande är att vid fällande dom kan påföljden antingen skärpas eller mildras. Vid ett överklagande av den tilltalade, som åklagaren bara bestrider ändring på, kan domen endast fastställas/upphävas eller mildras såväl vad avser skuldfrågan som påföljdsfrågan. Vid anslutningsöverklagande har den tilltalade/den överklagande parten möjlighet att återkalla målet. om han/hon fruktar att domen kan komma att skärpas. Om åklagaren däremot aktivt överklagat domen, måste målet genomföras i den högre instansen.

title: Anslutningsöverklagande


text: Ett avtal om

text: arbetsskyldighet

text: mot ersättning föreligger.

text: Ett anställningsavtal kan dock ingås formlöst. Avtalsbundenhet kan uppstå genom att det finns en gemensam viljeförklaring enligt

text: avtalslagens

text: modell för anbud och accept. Den kan också uppkomma genom

text: konkludent handlande

text: , t.ex. genom att en person tillgodogör sig en annan persons arbetsinsats.

text: En

text: arbetsgivare

text: kan slutligen bli avtalsrättsligt bunden genom sin passivitet. Om arbetsgivarens uppträdande vid en arbetsintervju eller andra kontakter med en arbetssökande har givit denne fog för att anta att ett anställningsförhållande har uppkommit är det arbetsgivarens skyldighet att förklara att en anställning inte har kommit till stånd.

text: I litteratur, förarbeten och praxis har det uppställts ett antal kriterier som talar för att en anställning föreligger, varav de två första utgör kärnan i

text: arbetstagarbegreppet

text: Det finns ett avtal om personlig arbetsskyldighet mot ersättning.

text: Arbetet utförs för annans räkning och under dennes ledning och kontroll

text: Det rör sig om ett varaktigt samarbete där den arbetspresterande parten står till förfogande för uppgifter som uppkommer efterhand.

text: Den arbetspresterande parten är förhindrad att utföra liknande arbetsuppgifter åt annan.

text: Råvaror, maskiner och redskap tillhandahålls av beställaren.

text: Den arbetspresterande ersätts för utlägg, t.ex. tjänsteresor.

text: Den arbetspresterande får åtminstone delvis sin ersättning i form av garanterad lön.

text: Den arbetspresterande är i ekonomiskt och socialt hänseende att jämställa med en arbetstagare.

title: Anställningsförhållande


text: Arbetstagare

text: s skydd mot att bli

text: uppsagd

text: eller

text: avskedad

text: på godtyckliga eller osakliga grunder.

text: Reglerna om anställningsskydd finns framförallt i

text: Lag (1982:80) om anställningsskydd

text: och

text: Lag (1994:260) om offentlig anställning

title: Anställningsskydd


text: Förutsättningar för när någon ska betala skadestånd (ansvara) för inträffad skada.

text: Huvudregeln inom skadeståndsrätten är att den som avsiktligen eller genom vårdslöshet orsakar en skada ansvarar för den skadan (

text: SkL 2:1

text: , s.k.

text: culpaansvar

text: ). Inom vissa områden, exempelvis inom

text: konsumenträtt

text: en, gäller andra regler för när en part är ansvarig. Dessa olika regler för när ansvar inträder kallas för ansvarstyper.

text: Culpaansvar

text: Presumtionsansvar

text: Strikt ansvar

text: Kontrollansvar

text: Garantiansvar

text: Principalansvar

title: Ansvarstyper


text: Egendom

text: som, istället för pengar, kan tillföras ett bolag som betalning för aktier.

text: För att kunna utgöra apportegendom måste denna vara till nytta för företaget. Det måste även framgå från bolagets

text: stiftelseurkund

text: att apportegendom kan användas som betalning för en aktiepost.

title: Apportegendom


text: Relaterat till verksamheten, bygger på ekonomiska bedömningar.

text: Till arbetsbrist räknas egentligen allt som inte är personliga skäl, d.v.s. allt som hänför sig till själva organisationen och inte till enskilda arbetstagare. Eftersom arbetsgivaren själv leder och fördelar arbetet är det också denne som ensam gör dessa bedömningar. Arbetsdomstolen ifrågasätter så gott som aldrig arbetsgivarens ekonomiska bedömningar. Notera att arbetsbrist alltså inte nödvändigtvis förutsätter någon egentlig brist på arbete.

title: Arbetsbrist


text: Arbetsdomstolen är en specialdomstol med uppgift att pröva arbetsrättsliga tvister.

text: Som arbetstvist räknas varje tvist som rör förhållandet mellan

text: arbetsgivare

text: och

text: arbetstagare

text: Mer om Arbetsdomstolen kan man läsa här på

text: Arbetsdomstolens

text: webbsida.

title: Arbetsdomstolen


text: Fysisk eller juridisk person som antingen har ingått

text: anställningsavtal

text: med

text: arbetstagaren

text: eller tillgodogjort sig dennes arbetsprestation.

text: I rättslig mening är normalt den som betalar ut lön arbetsgivare. Men det är inte självklart att den som betalar ut lön är att betrakta som arbetsgivare i alla sammanhang då arbetsgivarfunktionerna kan vara uppdelade i t.ex. en som betalar ut lön, en som är arbetsledare, en som har ansvar för rekryteringen o.s.v.

title: Arbetsgivare


text: Arbetsgivarens rätt att fritt leda och fördela arbetet. Innebär även en i princip fri omplaceringsrätt vilken dock inskränks genom bl.a.

text: och

text: bastubadarprincipen

text: Arbetsgivarens ensidiga arbetsledningsrätt är långtgående men begränsas bl.a. på diskriminerings- och föreningsrättskränkande grunder. Kallas även för

text: § 32-befogenheter

text: efter att rätten till att fritt leda och fördela arbetet samt att fritt anställa och avskeda arbetstagare tidigare fanns i § 32 i Svenska Arbetsgivarföreningens stadgar (numera Svenskt Näringsliv).

text: Arbetsdomstolen förklarade i början av 1930-talet att arbetsgivarens arbetsledningsrätt utgör en allmän rättsgrundsats som gäller även utan stöd i kollektivavtal. Det brukar sägas att den utgör en

text: dold klausul

text: i

text: kollektivavtalet

title: Arbetsgivarprerogativet


text: En alternativ beteckning för

text: skyddsombud

text: Sedan 1 januari 2010 används detta begrepp som en synonym för skydddsombud i

text: arbetsmiljölagen

text: . Detta för att visa på den utveckling som skett i arbetsmiljöarbetet, från arbetarskydd till ett systematiskt arbetsmiljöarbete som också innefattar psykiska och sociala frågor.

title: Arbetsmiljöombud


text: Omfattningen av

text: arbetstagarens

text: arbetsskyldighet avgörs med vägledning av 29/29-principen, vilken utgör en inskränkning i

text: arbetsgivarens

text: i princip fria omplaceringsrätt enligt

text: arbetsgivarprerogativet

text: (se även

text: bastubadarprincipen

text: ). Hur långt arbetsgivarens omplaceringsrätt kan sträckas beror således på omfattningen av arbetstagarens arbetsskyldighet. Om arbetsgivarens omplacering medför ett överskridande av arbetstagarens arbetsskyldighet enligt nedan, anses omplaceringen i realiteten vara ett skiljande från anställningen, vilket gör att LAS regler om uppsägning aktualiseras.

text: Arbetsskyldigheten omfattar alla arbetsuppgifter som utförs för arbetsgivarens räkning, vilket innebär att arbetsgivaren inte utan arbetstagarens samtycke kan överföra sina skyldigheter enligt anställningsavtalet till annan arbetsgivare. Vidare gäller arbetsskyldigheten inom arbetsgivarens naturliga verksamhetsområde, vilket innebär inom kollektivavtalets tillämpningsområde. Det innebär med andra ord att en tjänsteman normalt inte är skyldig att utföra arbete som faller inom arbetares kollektivavtal och tvärtom. Slutligen gäller arbetsskyldigheten inom arbetstagarens allmänna yrkeskvalifikationer, och med detta menas i stort sett bara det att det inte ska krävas någon genomgripande omskolning av arbetstagaren för att denne ska kunna utföra sina arbetsuppgifter.

text: 29/29-principen är en

text: dold klausul

text: i kollektivavtal och gäller både i privat och offentlig sektor. Akademiker, tjänstemän och offentligt anställda har dock en snävare arbetsskyldighet. I stället för att det ska falla inom arbetstagarens allmänna yrkeskvalifikationer undersöks det om omplaceringen innebär att tjänstens beskaffenhet har förändrats i grunden, d.v.s. att arbetstagaren i realiteten har fått en annan anställning än tidigare.

text: Principen har fått sitt namn efter

text: AD 1929 nr 29

text: där arbetsdomstolen angav att en

text: kollektivavtalsbunden

text: arbetstagare "är skyldig att mot de avtalsenliga löneförmåner, som gälla för det arbete, vari han är anställd, utföra allt sådant arbete för arbetsgivarens räkning, som står i naturligt samband med dennes verksamhet och kan anses falla inom vederbörande arbetares allmänna yrkeskvalifikationer."

text: 29/29-principen är en tolkning av

text: arbetstagares

text: arbetsskyldighet enligt

text: kollektivavtal

text: och avvikande reglering kan finnas i såväl kollektivavtal som arbetstagares personliga anställningsavtal (även om detta är ovanligt). Det har i den juridiska litteraturen antagits att principen gäller även för utanförstående arbetstagare som är anställda hos kollektivavtalsbunden arbetsgivare och anställda hos utanförstående arbetsgivare, men detta har ännu inte prövats i domstol.

title: Arbetsskyldighet


text: Gränsdragningen mellan arbetstagare och

text: uppdragstagare

text: sker genom en helhetsbedömning av samtliga omständigheter i det enskilda fallet. Omständigheter som tyder på att den arbetspresterande parten är att anses som arbetstagare är:

text: Den arbetspresterande parten har ingått avtal om personlig

text: arbetsskyldighet

text: mot ersättning.

text: Arbetet utförs för annans räkning och under dennes ledning och kontroll.

text: Det rör sig om ett varaktigt samarbete där den arbetspresterande parten står till förfogande för uppgifter som uppkommer efterhand.

text: Den arbetspresterande är förhindrad att utföra liknande arbetsuppgifter åt annan, vare sig detta beror på ett direkt förbud eller på arbetsförhållandena.

text: Råvaror, maskiner och redskap tillhandahålls av beställaren.

text: Den arbetspresterande ersätts för utlägg, t.ex. tjänsteresor.

text: Den arbetspresterande får åtminstone delvis sin ersättning i form av garanterad lön.

text: Den arbetspresterande är i ekonomiskt och socialt hänseende att jämställa med en arbetstagare.

title: Arbetstagare


text: Beslut som rör enskilda arbetstagare personligen, t.ex. en omplacering eller uppsägning p.g.a.

text: personliga skäl

title: Arbetstagarfallet


text: Arrendator är den som

text: arrenderar

text: mark eller fiske enligt

text: 8 - 11 kap. jordabalken

text: eller

text: lagen (1957:390)

text: om fiskearrenden.

title: Arrendator


text: Upplåtelse, mot vederlag, av jord enligt

text: 8 - 11 kap.

text: jordabalken (1970:994)

text: eller av fiskerätt enligt

text: lagen (1957:390)

text: om fiskearrenden.

text: Ett arrende kan vara av någon av följande typer:

text: jordbruksarrende

text: bostadsarrende

text: anläggningsarrende

text: lägenhetsarrende

text: fiskearrende

text: För alla arrendetyper utom lägenhetsarrende gäller att avtalet ska vara skriftligt. I avtalshandlingen skall samtliga avtalsvillkor anges. Ändring eller tillägg som ej avfattas skriftligen är utan verkan.

text: Detta betyder att ingen kan grunda någon rätt på ett muntligt avtal, med undantag för lägenhetsarrende.

text: Det är också viktigt att vederlag, det vill säga arrendeavgift, avtalats. Är ingen arrendeavgift avtalad är det inget arrendeavtal och avtalets rättsverkningar oklara. En sak är klar. Ingendera av parterna i avtalet kan åberopa någon rättsregel i

text: jordabalken

text: till stöd för något anspråk.

text: Tvister mellan fastighetsägare och

text: arrendator

text: kan handläggas av

text: arrendenämnd

title: Arrende


text: Arrendeavtal är avtal om

text: arrende

text: enligt

text: 8 kap. Jordabalken

title: Arrendeavtal


text: Arrendenämnd handlägger tvister mellan

text: jordägare

text: och

text: arrendator

text: enligt 8 -

text: 11 kap.

text: jordabalken

text: SFS/1957:390 lagen (1957:390) om fiskearrenden

text: och

text: SFS/1985:658 lagen (1985:658) om arrendatorers rätt att förvärva arrendestället

text: Jämför

text: Hyresnämnd

text: Se även

type: rubrik

text: Blankett HN-1, Ansökan till hyresnämnd/arrendenämnd

text: för anmälan om tvist

title: Arrendenämnd


text: Ett rättsligt avgörande, utfärdat av en rättslig myndighet i en medlemsstat i Europeiska unionen (

text: EU

text: ), som innebär en begäran om att en rättslig myndighet i en annan sådan stat skall gripa och överlämna en eftersökt person för lagföring eller för verkställighet av en frihetsberövande påföljd.

text: En arresteringsorder kan utfärdas enligt

text: lagen (2003:1156) om överlämnande från Sverige enligt en europeisk arresteringsorder

text: När den som eftersöks för verkställighet av en frihetsberövande påföljd är

text: svensk medborgare

text: får överlämnande inte beviljas om den eftersökte begär att

text: påföljd

text: en skall verkställas i Sverige enligt lagens

text: 6 §

title: Arresteringsorder


text: Det som tillfaller en

text: arvinge

text: enligt lag.

text: Arvingar är den dödes släktingar och dessa ärver enligt den ordning som anges i

text: 2 kap. ärvdabalken

text: . Arv skiljer sig från att få något genom ett

text: testamente

text: på så sätt att ett testamente är ett av

text: testamentsgivare

text: n upprättat dokument, medan

text: arvsordning

text: en träder in om inget testamente finns som reglerar hela eller delar av

text: kvarlåtenskap

text: en.

title: Arv


text: En person som enligt lag

text: ärver

text: den avlidne.

text: Till arvingarna hör efterlevande make/maka/registrerad partner samt den avlidnes släktingar som delas in i tre

text: arvsklasser

title: Arvinge


text: Den avlidne; den som arv ska utgå efter.

title: Arvlåtare


text: Arvsklasser är de tre grupper som den avlidnes släktingar delas in i.

text: I första arvsklassen finns den avlidnes barn (

text: bröstarvingar

text: ) eller, då barnet är avlidet innan förälderns bortgång, barnbarn som då träder i sin avlidna förälders ställe (s.k.

text: istadarätt

text: ). Första arvsklassen är den enda arvsklass som inte kan göras helt arvlös, då bröstarvingarna alltid har rätt till sin

text: laglott

text: även om det finns ett

text: testamente

text: som säger annorlunda.

text: I den andra arvsklassen finns den avlidnes föräldrar. Om endera föräldern är avliden innan sitt barn träder eventuella syskon till arvlåtaren i sin förälders ställe, och även dennes barn kan ärva genom istadarätten. Om det inte finns några syskon eller syskonbarn i livet tar den kvarvarande föräldern hela arvet. Halvsyskon ärver om den gemensamma föräldern är avliden. Finns inga helsyskon, syskonbarn eller föräldrar till arvlåtaren kvar i livet tar dock halvsyskon (eller dennes efterlevande barn) hela arvet.

text: I den tredje arvsklassen finns den avlidnes far- och morföräldrar. Om någon av dessa är avliden ärver dennes barn, det vill säga den avlidnes moster, morbror, faster eller farbror, sin avlidne förälders del. Kusiner ärver däremot inte (har ingen istadarätt), och inte heller andra släktingar.

text: Möjligheten för att någon i en arvsklass ska ärva ska helt utömmas innan arvingar från nästa arvsklass kan komma ifråga. Har den avlidne exempelvis barn kommer således inga andra arvingar ifråga för arv.

text: Alla arvingar inom samma arvsklass tar lika

text: lott

text: men ett illustrerande exempel kan behövas: En kvinna, A, har två döttrar, B och C. B har två söner, D och E, men är själv avliden. C är i livet och har en dotter, F. När A avlider kommer arvet delas lika mellan B och C. Eftersom B är avliden kommer D och E genom

text: istadarätt

text: en dela på hennes halva, d.v.s. få en fjärdedel var av arvet. F kommer däremot inte få någonting alls, då hennes mor är i livet. Släktingar i andra och tredje arvsklasserna ärver inte i exemplet eftersom det finns arvingar i första arvsklassen.

text: Arvsklass kan även benämnas parentel. Principen att alla inom varje arvsklass tar lika lott benämns Stirpalgrundsatsen

title: Arvsklass


text: Arvslotten är det som tillfaller en

text: arvinge

text: efter

text: arvlåtarens

text: död.

title: Arvslott


text: Ett

text: borgen

text: såtagande till säkerhet för betalning av

text: check

text: eller

text: växel

title: Aval


text: En persons biologiska eller

text: adopterade

text: barn.

text: Att adoptivbarn likställs med biologiska barn framgår av

text: 4 kap. 8 § föräldrabalken

title: Avkomling


text: Ett omedelbart avslutande av ett arbetsavtal på grund av att

text: arbetstagare

text: n åsidosatt sina skyldigheter mot arbetsgivaren så grovt att det är fråga om

text: avtalsbrott

text: Bestämmelserna finns i

text: 18 § lagen (1982:80) om anställningsskydd

text: . Utöver det högt ställda kravet på arbetstagarens avtalsbrott krävs som huvudregel även att avskedandet inte grundas enbart på omständigheter som arbetsgivaren känt till i mer än två månader.

text: Ett avskedande ska normalt föregås av att arbetsgivaren underrättar arbetstagaren enligt

text: 30 §

text: LAS ("LAS-varning").

text: Avskedande ska inte förväxlas med

text: uppsägning

text: av arbetsavtalet.

title: Avskedande


text: En rättsligt bindande överenskommelse mellan två parter om deras rättigheter och skyldigheter gentemot varandra.

text: Formerna för att ingå ett avtal kan skilja sig åt beroende på vad avtalet handlar om, och hur förutsättningarna för ingående ser ut. Det finns tre huvudsakliga sätt att ingå ett avtal på:

text: Konsensualavtal

text: Formalavtal

text: Realavtal

text: Ett avtal sluts vanligtvis genom att den ena parten ger ett

text: anbud

text: som den andra parten

text: accept

text: erar.

text: En synonym till avtal är

text: kontrakt

text: . Detta begrepp används dock främst om skriftliga avtal.

title: Avtal


text: Friheten att bestämma vem man vill ingå avtal med, och vilka avtalsvillkor som ska gälla.

text: Avtalsfriheten är inte absolut, och vissa avtalsformer styrs av

text: tvingande regler

text: , särskilt i syfte att skydda en svagare part (exv. en konsument eller en

text: arbetstagare

text: ). Många avtalsregler är dock

text: dispositiva

text: Man brukar tala om att principen om avtalsfrihet består av tre delar:

text: Rätt att avstå från att ingå avtal

text: Rätt att välja avtalspart

text: Rätt att bestämma avtalets innehåll

text: Se också

text: Kontraheringstvång

title: Avtalsfrihet


text: Inom upphovsrätten menas med avtalslicens ett avtal som har ingåtts mellan användaren av ett upphovsrättsligt skyddat verk och en organisation som företräder ett flertal svenska upphovsmän på området. Avtalslicensen ger användaren rätt att utnyttja verk av det slag som avses med avtalet trots att verkens upphovsmän inte företräds av organisationen. Det för avtalslicensen karakteristiska är att den bidrar till att ställa samman repertoarer för angivna ändamål av verk vars upphovsmän valt att organisera sig och att verk av utanförstående upphovsmän, vilka valt att inte organisera sig i det avtalsslutande förbundet, omfattas av ett centralt avtal.

title: Avtalslicens


text: Begreppet avvisning används i olika betydelser i

text: utlänningsrätt

text: en respektive

text: processrätt

text: en.

text: Utlänningsrättsligt

text: Avvisning får ske av en utlänning enligt

text: 8 kap. 1 §

text: eller

text: 2 §

text: utlänningslagen (2005:716)

text: Jämför:

text: Utvisning

text: Processrättsligt

text: En

text: domstol

text: ska avvisa ett mål, det vill säga vägra att pröva det i sak, om det föreligger

text: rättegångshinder

text: Jämför:

text: Avskrivning

title: Avvisning


text: En efterlevande makes rätt att under alla omständigheter åtminstone få ut ett värde motsvarande fyra

text: prisbasbelopp

text: efter den andre makens död.

text: Basbeloppsregeln, som hittas i

text: 3 kap. 1 § ärvdabalken

text: , går före eventuellt

text: testamente

text: eller

text: särkullsbarns

text: rätt att få ut sin

text: arvslott

text: direkt. I denna summa räknas dock in eventuell

text: enskild egendom

text: den efterlevande maken har och det värde denne fått genom

text: bodelningen

text: Enda gången den efterlevande maken inte får åtminstone ett värde som motsvarar fyra prisbasbelopp är om det inte finns ett sammanlagt värde som motsvarar den summan. Den efterlevande maken får då istället det som finns.

text: I

text: 18 § 2 st. sambolagen (2003:376)

text: finns den lilla basbeloppsregeln, som innebär att om den ena i ett

text: sambo

text: förhållande dör har den andre i förhållandet rätt att i den mån det räcker få ut värde motsvarande två prisbasbelopp ur samboegendomen (jfr

text: 3 § sambolagen

title: Basbeloppsregeln


text: Rättsprincip som slogs fast av Arbetsdomstolen i

text: AD 1978 nr 89

text: med innebörden att en särskilt ingripande omplacering p.g.a.

text: personliga skäl

text: kräver godtagbara skäl.

text: Fallet rörde en arbetstagare som var anställd i ett företag inom pappersindustrin. Bland hans arbetsuppgifter ingick att övervaka en ångpanna. Sedan arbetstagaren blivit påkommen med att bada bastu under arbetstid omplacerades han till okvalificerade arbetsuppgifter, vilket även innebar en ändring av arbetstiderna och sänkta löneförmåner.

text: Huvudfrågan i målet rörde huruvida arbetsgivaren i och med omplaceringen hade handlat i strid mot lag eller avtal. Arbetstagarorganisationen yrkade i målet att omplaceringen skulle ses som:

text: ett avskedande,

text: en provocerad uppsägning, eller i sista hand

text: en disciplinär åtgärd i strid med

text: 62 §

text: MBL.

text: Arbetsdomstolen fann dock att omplaceringen inte föll in under någon av dessa punkter men fastslog i stället att "en särskilt ingripande omplacering p.g.a. personliga skäl kräver godtagbara skäl", vilket efter detta rättsfall kom att benämnas som bastubadarprincipen.

text: En särskilt ingripande omplacering kan dock accepteras om arbetsgivaren kan visa godtagbara skäl till omplaceringen. Exempel på detta är samarbetssvårigheter, allvarliga konflikter eller om arbetsgivaren har varit tvungen att omplacera en arbetstagare p.g.a. sexuella trakasserier enligt

text: diskrimineringslagen

text: Bastubadarprincipen utgör en arbetsrättslig grundsats och är även en

text: dold kollektivavtalsklausul

text: . Den är dock en undantagsmöjlighet och ska tillämpas restriktivt.

text: Bastubadarprincipen har tillämpats i

text: AD 2006:12

text: där godtagbara skäl för omplacering inte ansågs föreligga.

title: Bastubadarprincipen


text: Vad fullmäktigen får göra göra enligt huvudmannen, se

text: 11 § 1 st

text: AvtL.

text: Om en fullmäktig handlar i strid med sin befogenhet är huvudmannen ändå bunden så länge fullmäktigen handlat inom sin behörighet enligt fullmakten och motparten/tredje man är i god tro. Se även

text: behörighet

text: och

text: fullmakt

text: . Observera att behörighet och befogenhet sammanfaller vid så kallad

text: § 18-fullmakt

text: Exempel: Fullmäktigen X får en skriftlig fullmakt av huvudmannen Y om att X är behörig att köpa en bil å Y:s vägnar för 75 000 kr.

text: På vägen till bilaffären ringer Y till X och säger att bilen ska vara röd. Hos bilhandlaren (tredje man) köper X en grön bil för 75 000 kr. Bilhandlaren har ingen aning om att X har fått instruktioner om vilken färg bilen skulle ha av Y (han är i god tro).

text: X har handlat inom sin behörighet enligt fullmakten och bilköpet är direkt bindande mellan Y och bilhandlaren. X har dock inte följt Y:s instruktioner om att bilen skulle vara röd. X har alltså handlat utanför sin befogenhet. Eftersom bilhandlaren var i god tro har X ändå bundit Y till bilköpet genom sitt handlande.

title: Befogenhet


text: Fullmaktens yttre gräns. Vad fullmäktigen kan göra enligt fullmakten. Se

text: 11 §

text: AvtL.

text: Observera att behörighet och befogenhet sammanfaller vid så kallad

text: § 18-fullmakt

text: . Se även

text: befogenhet

text: och

text: fullmakt

text: Beskrivningen avser den avtals/mellanmansrättsliga betydelsen.

title: Behörighet


text: Utan vederlag.

text: Exempelvis är gåva en benefik rättshandling.

title: Benefik


text: Ett sätt att få

text: äganderätt

text: till

text: egendom

text: utan att betala eller på annat sett motprestera.

text: Typexempel är

text: gåva

text: bodelning

text: testamente

text: eller

text: arv

text: . Även situationer där det finns en motprestation, men denna är så liten att den inte står i rimlig proportion till egendomens värde, räknas som benefikt fång.

text: Jämför

text: oneröst fång

text: , dvs situationer där en faktisk motprestation finns.

title: Benefikt fång


text: I vissa anställningsavtal måste den anställde vara tillgänglig för jobbet under vissa tider även utanför den vanliga arbetstiden (beredskapstjänst). Då har den anställde inte semester utan är i beredskap utanför ordinarie arbetsplats och kan rycka in om så behövs. Den anställdefår då ersättning för beredskapen enligt kollektivavtalet. Semesterdagar sparas.

title: Beredskapstjänst


text: Att (med eller utan rätt) inneha någon

text: sak

text: Att besitta något innebär att man har saken under omedelbar kontroll. En bil stående på gatan besitts av den som har nycklarna till bilen. Dock anses inte en restauranggäst vara i besittning av de bestick han äter med, eftersom detta användande står under annans omedelbara uppsikt. Till besittning knyts vissa

text: rättsverkning

text: ar, se

text: tradition

title: Besittning


text: Ett skydd för nyttjanderättshavaren om upplåtaren säger upp avtalet till upphörande.

text: En bostadshyresgäst har ett direkt besittningsskydd som följer av

text: 12 kap. 46 § jordabalken

text: och innebär att hyresförhållandet i stort sett alltid förlängs.

text: En lokalhyresgäst har ett indirekt besittningsskydd som följer av

text: 12 kap.

text: 60 §§

text: jordabalken

text: och innebär att ersättning kan utgå om hyresavtalet inte förlängs.

text: Läs mer om besittningsskydd på

text: hyresnämndens hemsida

title: Besittningsskydd


text: Det år man beskattas för, d.v.s det år då inkomsterna uppstår eller blir tillgängliga. Själva beskattningen sker året efter beskattningsåret, under

text: taxeringsåret

title: Beskattningsår


text: Beslut är det sätt på vilket rätten avgör saken, när det inte sker genom dom enligt

text: 17 kap. 1 RB

text: eller

text: 30 kap.1 § RB

title: Beslut


text: Att försöka påverka beslut, gynnande eller utfall genom en muta eller annan s.k. otillbörlig belöning. Kallas även aktiv korruption. Begreppet har en legaldefinition i

text: 17 kap. 7 § brottsbalken

text: . Se även kommentaren till den paragrafen.

title: Bestickning


text: Betalningsföreläggande är en form av förenklat sätt att kräva in betalning.

text: Betalningsföreläggande handläggs av kronofogdemyndigheten enligt

text: lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning

text: Blankett för ansökan om betalningsföreläggande kan man ladda ner från

text: denna sida

title: Betalningsföreläggande


text: Bevisbörda är ett juridiskt begrepp för det förhållandet att när något ska bevisas i en

text: rättegång

text: är det också någon av parterna som ska bevisa vad han påstår.

text: När det gäller brottmål är det alltid

text: åklagare

text: n som har den fulla bevisbördan för att den

text: tilltalad

text: e har handlat på det sätt som åklagaren påstår samt att handlandet eller underlåtenheten inte varit straffritt. Det innebär vidare att den tilltalade betraktas som oskyldig tills motsatsen bevisats av åklagaren.

text: Inom civilrätten finns en praktisk, men inte konsekvent använd, regel som innebär att den som påstår något har bevisbördan för sitt påstående. Den som yrkar något måste med andra ord styrka sitt yrkande. Lyckas han med detta går oftast bevisbördan över på motparten som har att visa att omständigheten inte föreligger eller att yrkandet av något annat skäl skall ogillas.

text: I det intressanta målet

text: RH 1996:116

text: har bevisbördeproblemet varit föremål för överväganden. Huvudfrågan var om vid en entreprenad fast pris var avtalat eller om den skedde på löpande räkning. Den av parterna som påstod fast pris ansågs ha haft lättare att säkerställa bevisningen och bevisbördan placerades därför på den parten.

title: Bevisbörda


text: Bevisomedelbarhetsprincipen är en

text: processrätt

text: slig princip som återfinns dels i RB

text: 35 kap. 8 §

text: och dels i RB

text: 35 kap. 14 §

text: RB

text: 35 kap. 8 §

text: handlar om att bevisning skall tas upp i form av förhör inför rätten under huvudförhandlingen och får inte grundas enbart på vad som skett under den muntliga förberedelsen eller på information som finns i förundersökningsprotokollet om dessa inte förs in i målet.

text: Undantag är vad som återfinns i RB

text: 35 kap. 14 §

text: där möjlighet att använda tidigare inlagor ges om den som skall höras är död, sjuk, befinner sig på en okänd ort eller om det genom en bedömning framstår som alltför kostsamt att framlägga obetydliga bevis som lika gärna kan läsas upp istället för att kräva personlig inställelse.

title: Bevisomedelbarhetsprincipen


text: Om en panthavare har två pantbrev som har samma företrädesrätt eller ligger omedelbart efter varandra ska detta behandlas som ett pantbrev vad gäller tillägg (

text: 6 kap. 3 § 2 st jordabalken

title: Blockregeln


text: Bodelning innebär att makarnas

text: egendom

text: delas upp mellan dem.

text: Bodelning ska ske vid äktenskapsskillnad eller den ena makens död, men kan också ske under pågående äktenskap om makarna vill det.

text: Vid bodelning läggs värdet av makarnas

text: giftorättsgods

text: samman efter att skulder dragits ifrån det totala värdet, och summan delas sedan i två. En makes

text: enskilda egendom

text: är undantagen från bodelningen och räknas alltså inte in.

text: Bodelning behöver inte ske om parterna endast har enskild egendom och ingen av dem begär att få ta över bostad eller bohag från den andre.

text: Över bodelningen ska enligt

text: 9 kap. 5 § äktenskapsbalken

text: upprättas en handling som skrivs under av dem båda.

title: Bodelning


text: Att åsidosätta bokföringsskyldighet genom att exempelvis låta bli att bokföra affärshändelser, låta bli att spara räkenskapsinformation eller lämna oriktiga uppgifter i bokföringen.

text: Brottets

text: rekvisit

text: och

text: straffskala

text: finns i

text: 11 kap. 5 § brottsbalken

title: Bokföringsbrott


text: Att ett resultat beräknas enligt bokföringsmässiga grunder innebär att intäkter och utgifter redovisas för det år de hänför sig till enligt god redovisningssed. Detta innebär att inkomsterna och utgifterna påverkar verksamhetens överskott (och därmed vad som ska beskattas) det år som de är en inkomst eller utgift enligt företagsekonomiska principer. Exempelvis bokförs en

text: fordran

text: i normalfallet då den uppstår, och den kommande betalningen påverkar då inte resultatet.

text: Bokföringsmässiga grunder är motsatsen till

text: kontantprincipen

text: , där inkomster och utgifter bokförs då betalning gjorts eller mottagits.

text: Relaterade begrepp är

text: belöpandeprincipen

text: och

text: matchningsprincipen

title: Bokföringsmässiga grunder


text: Borgen innebär att en

text: fysisk person

text: eller en

text: juridisk person

text: , åtar sig

text: ekonomi

text: skt

text: ansvar

text: för någon annan, ofta betecknad

text: gäldenär

text: en.

text: Åtagandet riktar sig mot

text: borgenär

text: en. Ett löfte till gäldenären att teckna borgen är inget borgensåtagande.

text: Ansvaret innebär oftast betalning men det kan också omfatta fullgörelse av något annat slag till exempel fullgörelse av ett

text: avtal

text: eller en

text: entreprenad

text: Borgensansvaret är inte självständigt utan är en form av sido

text: förpliktelse

text: till huvudförbindelsen för vilken borgen tecknats. Borgen är vanligast vid så kallat penninglån – av juristerna betecknade

text: försträckning

text: – vilket oftast är ett lån i

text: bank

text: eller av annat

text: kreditinstitut

text: . Borgen kan tecknas för alla typer av avtal, som

text: hyresavtal

text: eller fullföljande av ett avtal eller en

text: entreprenad

text: De viktigaste reglerna om borgen finns i

text: 10 kap 8 § Handelsbalken

text: och följande

text: paragraf

text: er.

text: I lagtexten betecknas borgensmannen gammalmodigt som löftesman. Det modernare ordet borgensman är att föredra. Det gäller bara att hålla isär begreppen och inte kalla honom

text: borgenär

title: Borgen


text: Borgensman är den som tecknat

text: borgen

title: Borgensman


text: Borgenär, eller fordringsägare, är den som har en fordran på någon.

text: Den typiske borgenären är den som lånat ut pengar men även en säljare som inte fått betalt kan betecknas borgenär.

text: Den som är skyldig pengar betecknas

text: gäldenär

title: Borgenär


text: Bostadsrätt är en särskild upplåtelse av en lägenhet med bostadsrätt till nyttjande mot ersättning och utan tidsbegränsning.

text: Endast

text: bostadsrättsförening

text: ar får upplåta sådan nyttjanderätt enligt

text: bostadsrättslagen (1991:614)

text: Upplåtelse av en lägenhet med bostadsrätt får endast ske till den som är medlem i bostadsrättsföreningen. Bostadsrätt är den rätt i föreningen som en medlem har på grund av upplåtelsen.

text: En upplåtelse med bostadsrätt får endast avse hus eller del av hus. En upplåtelse får dock även omfatta mark som ligger i anslutning till föreningens hus, om marken skall användas som komplement till nyttjandet av huset eller del av huset.

title: Bostadsrätt


text: Brott, är en sådan gärning, som är straffbelagd enligt lag eller författning enligt

text: 1 kap. 1 § Brottsbalken (BrB)

text: I Sverige är det framför allt

text: Brottsbalken

text: , men även ett antal specialstrafflagar samt skilda lagar, som innehåller straffbestämmelser.

text: Ingen får dömas för brott utan lagstöd. Detta följer av RF

text: 2 kap

text: § 7 och

text: Europakonventionen

text: s artikel 7 om

text: legalitetsprincipen

text: . Det föreligger också förbud mot retroaktiv strafflagstiftning vilket följer av samma princip.

title: Brott


text: Brott mot tystnadsplikt är ett brott enligt

text: 9 kap. 6 § rättegångsbalken

text: Har en förhandling hållits bakom stängda dörrar och har det därvid förebringats en sådan uppgift för vilken det hos domstolen gäller sekretess enligt

text: offentlighets- och sekretesslagen

text: , får enligt

text: 5 kap. 4 § RB

text: rätten förordna att uppgiften inte får uppenbaras.

text: Enligt

text: 8 kap. 4 § första st andra meningen RB

text: är en advokat skyldig att förtiga vad han får kännedom om i sin yrkesutövning när god advokatsed kräver detta. Denna tystnadsplikt är straffsanktionerad genom bestämmelsen i

text: 20 kap. 3 § brottsbalken

text: . Enligt

text: 8 kap. 7 §

text: RB får brott mot tystnadsplikt enligt 4 § andra meningen inte åtalas av någon annan än Justitiekanslern,

text: JK

text: Åtal får väckas endast om det är påkallat från allmän synpunkt. Straffbestämmelsen om brott mot tystnadsplikt är subsidiär så till vida att den inte skall tillämpas om gärningen eljest är särskilt belagd med straff. I kommentaren till

text: brottsbalken

text: (Holmqvist m.fl. 20:90) anförs att bestämmelsen om ansvar enligt

text: 9 kap. 6 §

text: RB gäller framför bestämmelsen om brott mot tystnadsplikt i

text: brottsbalken

title: Brott mot tystnadsplikt


text: Brottmål är beteckningen på den typ av mål där åtal väckts med påstående att den tilltalade eller de tilltalade begått brott.

text: Rätt domstol i brottmål är

text: tingsrätt

text: en på den ort, där brottet förövades enligt

text: 19 kap 1 §

text: rättegångsbalken.

title: Brottmål


text: Straff

text: eller annan påföljd för ett brott.

text: Jfr

text: BrB 1:3

text: . Som straff räknas

text: fängelse

text: och

text: böter

text: . Till annan påföljd räknas

text: villkorlig dom

text: skyddstillsyn

text: och

text: överlämnande till särskild vård

title: Brottspåföljd


text: Det praktiska värde som en lägenhet har för en hyresgäst.

text: Se vidare på

text: hyresnämndens hemsida

title: Bruksvärde


text: Hyran ska fastställas till ett skäligt belopp med hänsyn till lägenhetens

text: bruksvärde

text: Se

text: 12 kap. 55 § jordabalken

title: Bruksvärdesprincipen


text: Brytande av post- eller telehemlighet är ett

text: brott

text: enligt

text: brottsbalken

text: som begås om någon person utan lov öppnar och läser

text: brev

text: eller

text: telegram

text: eller annat meddelande sänt med post eller telegrambyrå enligt

text: 4 kap. 8 §

text: brottsbalken.

text: Straffet är

text: böter

text: eller

text: fängelse

text: i högst två år.

title: Brytande av post- eller telehemlighet


text: Bröstarvingar är en arvlåtares

text: avkomling

text: ar, dvs biologiska eller adopterade barn.

text: Definitionen av bröstarvinge finns i

text: 2 kap. 1 § ärvdabalken

title: Bröstarvinge


text: Ett

text: förvaltningsprocess

text: ligt mål mellan i första hand

text: byggnadsnämnd

text: en och den som vill uppföra (eller har uppfört) en byggnad. Ett beslut av byggnadsnämnden kan överklagas till

text: förvaltningsrätt

title: Byggnadsmål


text: Fast inredning och annat varmed en byggnad blivit försedd, om den är ägnad till stadigvarande bruk för byggnaden eller del av denna enligt

text: 2 kap. 2 § jordabalken

text: Definitionen återfinns i

text: JB 2:2

text: . Maskiner och annan utrustning kan räknas som antingen byggnadstillbehör eller

text: industritillbehör

text: JB 2:3

text: ). Avgränsningen görs så att utrustning som används och är till nytta för fastigheten oavsett vilken industri som nyttjar den, räknas som byggnadstillbehör, medan sådant som används i den specifika industrin räknas som industritillbehör.

text: Rättsfall

text: NJA 1985 s. 232

text: : Flisanläggning för uppvärmning av växthus som ersatt annat uppvärmningssystem har ansett vara byggnadstillbehör

text: Vidare läsning

text: Carin Isaksson:

text: Hur den moderna tekniken förhåller sig till jordabalkens 2 kapitel 2 paragrafen om "Byggnadstillbehör"

text: (C-uppsats i rättsvetenskap).

title: Byggnadstillbehör


text: En

text: brottspåföljd

text: som innebär att den dömde ska betala pengar till staten.

text: Det finns tre former av bötesstraff:

text: Dagsböter

text: , där summan anpassas efter den dömdes ekonomiska situation

text: Penningböter

text: , där summan är fastställd på förhand (vanligt inom trafikbrott)

text: Normerade böter

text: , där summan räknas ut efter en viss beräkningsgrund (numera sällan förekommande)

text: Böter ska inte förväxlas med

text: skadestånd

text: , som är en

text: civilrätt

text: slig rättsföljd mellan två parter för att ekonomiskt ersätta den ene parten för den skada som den andre orsakat.

title: Böter


text: En teknisk term för en plats där kopior av originaldata kan lagras, för att senare hämtas snabbare än från den ursprungliga platsen.

text: Tekniken kan användas inom flera olika områden för att snabba upp många olika processer, t.ex. så lagrar en webbläsare normalt en cachekopia av varje sida som användaren besöker. Om användaren sedan går tillbaka till samma sida så används denna kopia istället för att innehållet hämtas över Internet igen (såvida sidan inte ändrats), vilket gör att den kan visas snabbare.

text: Upphovsrättsligt betraktas cachekopior som

text: tillfälliga exemplar

text: enligt

text: 11 a § upphovsrättslagen

text: . För att dessa ska vara tillåtna att framställa krävs att de görs antingen som en del i en överföring via en mellanhand (där mellanhanden lagrar kopior av informationen som överförs, exv vid epostöverföring), eller sådan användning som är tillåten enligt upphovsrättshavaren eller lag.

title: Cache


text: En aspekt av den fria rörligheten inom EU är att varor som tillverkats i ett medlemsland, inte får vägras tillträde till andra medlemsstaters marknader. Det finns undantag mot denna regeln som finner stöd i

text: doktrinen om tvingande hänsyn

text: Se fallet

text: Cassis de Dijon (Mål 120/78)

title: Cassis-doktrinen


text: Principen innebär ett undantag från regeln att skadestånd vanligtvis inte utgår vid rena olyckor eller vådahändelser.

text: Den innebär att ansvar kan uppstå för vådahändelser som inträffar i samband med en persons vårdslösa eller uppsåtliga handlande. Ett exempel: A stjäl B:s bil (uppsåtligt handlande som resulterar i en

text: sakskada

text: för B). Under färd med B:s bil kör C in i bilen med sin egen bil (helt utan vårdslöshet av A). A är då, i och med sitt första

text: dolösa

text: handlande ändå ansvarig inför B för skadorna som tillfogats B:s bil i krocken.

text: Casus mixtus-principen innebär även ett avsteg från principen om

text: adekvans

text: då den vanliga förutsägbarheten inte krävs för att skadetståndsansvar ska inträda.

title: Casus mixtus-principen


text: Fordringsöverlåtelse

text: , dvs överlåtelse av rätten att ta emot en prestation.

text: Som huvudregel kan

text: borgenär

text: en i ett fordringsförhållande välja att överlåta sin fordran till någon annan.

text: Gäldenär

text: en kan däremot som huvudregel endast överlåta sin förpliktelse till någon annan (

text: substitution

text: ) om borgenären godkänner detta.

title: Cession


text: Medlemsstater ska tolka den nationella rätten mot bakgrund av ett EU-direktivs ordalydelse och syfte så att det resultat som avses i art. 288.3

text: FEUF

text: uppnås.

text: Colson-principen, även kallad principen om indirekt effekt, beskrivs i fallet

text: von Colson (Mål 14/83)

title: Colson-principen


text: Regel som säger att den som av vårdslöshet orsakar en skada ansvarar för att ersätta denna.

text: Grundregeln för ansvarsutdömande inom

text: förmögenhetsrätten

text: . En avtalspart som tillfogar motparten en ekonomisk skada är skadeståndskyldig, om

text: kontraktsbrott

text: et orsakats av

text: culpa

text: (vårdslöshet).

text: Se även

text: ansvarstyper

title: Culpaansvar


text: För att

text: skadestånd

text: sansvar ska uppstå krävs i allmänhet åtminstone

text: vårdslöst

text: eller oaktsamt handlande (även kallat

text: culpa

text: ) från

text: skadevållare

text: ns sida .

text: Även uppsåt (också kallat

text: dolus

text: ) resulterar i skadeståndsansvar. Rena olyckshändelser (även kallat

text: casus

text: ) utan inblandning av uppsåt eller oaktsamhet resulterar däremot som regel inte i skadeståndsansvar (ett undantag till detta är

text: strikt ansvar

title: Culparegeln


text: En

text: brottspåföljd

text: i form av ett bötesbelopp som anpassas efter

text: brott

text: ets svårighetsgrad och den dömdes ekonomiska förhållanden.

text: Beloppet har två komponenter: Dels antalet dagsböter, som anger hur strängt

text: domstol

text: en sett på själva brottet, och dels storleken på varje dagsbot, som anpassas efter den dömdes ekonomiska situation. Huvudregeln är att en dagsbot ska motsvara en tusendel av årsinkomsten, efter vissa avdrag.

text: Bestämmelser om dagsböter finns i

text: 25 kap. 2 § brottsbalken

text: . Riktlinjer för hur dagsbotsbeloppet ska beräknas finns i

text: Riksåklagarens riktlinjer RåR 2007:2

title: Dagsböter


text: En samling information som är organiserad och lagrad på ett digitalt lagringsmedium.

text: Informationen i en databas är vanligtvis lagrad på ett sådant sätt att den är sökbar samt att enskilda delar av informationen är lätta att läsa, skriva ut eller kopiera.

text: Begreppet databas används sällan i själva lagstiftningen, men ofta i diskussioner kring lagen. Några exempel på definitioner av databaser:

text: 1 kap. 1 § 4 st yttrandefrihetsgrundlagen

text: : "Med databas avses i denna grundlag en samling av information lagrad för automatiserad behandling"

text: 2 kap.

text: tryckfrihetsförordningen

text: (lagtexten använder begreppet "En sammanställning av uppgifter ur en upptagning för automatiserad behandling")

text: 49 § upphovsrättslagen

text: (lagtexten använder begreppet "En katalog, en tabell eller ett annat dylikt arbete i vilket ett stort antal uppgifter har sammanställts eller vilket är resultatet av en väsentlig investering")

text: 5 a § personuppgiftslagen

text: (lagtexten använder begreppet "En samling av personuppgifter som har strukturerats för att påtagligt underlätta sökning efter eller sammanställning av personuppgifter")

title: Databas


text: Dataintrång är ett

text: brott

text: enligt

text: 4 kap 9 c § brottsbalken

text: För dataintrång döms den som olovligen bereder sig tillgång till en uppgift som är avsedd för automatisk behandling eller olovligen ändrar, utplånar, blockerar eller i register för in sådan uppgift, om inte brottet uppfyller rekvisiten för något av brotten *

text: brytande av post- eller telehemlighet

text: intrång i förvar

text: , eller *

text: olovlig avlyssning

text: Den som olovligen genom någon annan liknande åtgärd allvarligt stör eller hindrar användningen av en sådan uppgift har också gjort sig skyldig till dataintrång.

text: Påföljden är

text: böter

text: eller

text: fängelse

text: i högst två år.

title: Dataintrång


text: Ett

text: pantbrev

text: som utfärdats av Lantmäteriverket och införts i pantbrevsregistret.

text: Se

text: 6 kap. 1 §

text: och

text: 22 kap. 5 a §

text: jordabalken

text: samt lag (

text: ) om pantbrevsregister.

title: Datapantbrev


text: "om den lag som bör göras"

text: Ett de lege ferenda-resonemang är ett resonemang om hur lag bör utformas.

text: Jämför

text: De lege lata

title: De lege ferenda


text: "om den givna lagen"

text: Ett resonemang om gällande rätt är ett de lege lata-resonemang. Jämför

text: de lege ferenda

title: De lege lata


text: Delegationsprincipen är en processrättslig princip i vilken parterna har delegerats en rätt att verka i processen. Denna delegation mynnar dels ut i

text: dispositionsprincipen

text: , dels i

text: förhandlingsprincipen

title: Delegationsprincipen


text: Förvaring av lös sak.

text: En omvänt

text: onerös

text: variant av

text: saklån

text: , där sakens ägare (deponenten) betalar en förvarare (depositarie) för att förvara

text: lösa saker

text: . Precis som med saklån har depositarien

text: presumtionsansvar

text: för uppkomna skador, men till skillnad från saklån medföljer ingen

text: nyttjanderätt

text: . Depositioner är delvis reglerade i

text: 12 kap.

text: HB.

title: Deposition


text: En person som kan komma ifråga för utbetalning eller andra förmåner från en

text: stiftelse

title: Destinatär


text: Omedelbara förluster m.m.

title: Direkt skada


text: Direkt uppsåt innebär att gärningsmannen haft avsikt att åstadkomma en effekt, som ett mål eller ett led till ett mål, se

text: NJA 2004 s. 176

text: Uppsåtet kan ha en direkt koppling till gärningsmannens handlande vilken leder till en direkt effekt eller så har gärningsmannen ett syfte med hela sitt agerande som inte kommer visa sig förrän senare och den första effekten var tvungen att passeras för att nå målet.

text: Exempel 1 Direkt effekt: Som exempel då uppsåtet har en direkt koppling till gärningsmannens handlande kan nämnas att gärningsmannen med avsikt att döda offret och uppnår effekten genom att skjuta offret.

text: Exempel 2 Följd effekt: Som exempel då uppsåtet har koppling till ett senare syfte kan nämnas en situation då gärningsmannen genom att skjuta offret så att den dör, som en följd av detta kommer att få arvet som offret testamenterat till gärningsmannen.

title: Direkt uppsåt


text: När en domare, tjänsteman eller liknande prövar en rättssak och beslutar efter eget godtycke i det enskilda fallet.

text: Diskretionär prövning kräver att det finns utrymme för sådana egna bedömningar i lag eller författning.

title: Diskretionär prövning


text: Dispositionsprincipen är en processrättslig princip i RB

text: 17 kap. 3 §

text: och RB

text: 30 kap. 3 §

text: där parterna med stöd i

text: delegationsprincipen

text: har delegerats en rätt att sätta upp processens ramar inom vilken rätten måste hålla sig. Det processmaterial som parterna för in i målet är det enda som rätten får använda i sin bevisvärdering.

title: Dispositionsprincipen


text: Bestämmelse eller lag som inte gäller om parterna har bestämt någonting annat.

text: Den dispositiva bestämmelsen ligger i bakgrunden och används om man inte uttryckligen reglerat att man ska gå till väga på ett annat sätt.

text: Se även

text: dispositiv lag

title: Dispositiv


text: En lag som kan avtalas bort eller åsidosättas och inte behöver följas.

text: En lag (eller en enskild bestämmelse i en lag) kan vara dispositiv. Detta är framförallt vanligt inom

text: avtalsrätt

text: i förhållanden mellan jämbördiga parter (mellan två

text: fysiska personer

text: eller mellan två

text: juridiska personer

text: ). Dispositiva lagar kan stå tillbaka för såväl uttryckliga avtalsöverenskommelser såväl som

text: sedvänja

text: eller

text: handelsbruk

text: inom det aktuella området.

text: Exempel på dispositiv lagstiftning är

text: 3 § köplagen (1990:931)

text: som uttryckligt anger att "lagens bestämmelser tillämpas inte i den mån annat följer av avtalet, av praxis som har utbildats mellan parterna eller av handelsbruk eller annan sedvänja som måste anses bindande för parterna."

text: Motsatsen är

text: tvingande lag

text: , lagstiftning som inte kan avtalas bort. Ett exempel på tvingande lagstiftning är

text: Konsumentköplagen (1990:932)

text: Se även

text: subsidiär lag

text: och

text: semidispositiv lag

title: Dispositiv lag


text: Cassis-doktrinen

text: är huvudregel för hanteringen av den fria rörligheten, men det finns undantag i denna princip. Dessa medför att de medlemsstater som så önskar kan legitimera icke-diskriminerande men samhandelshindrande åtgärder vilka annars skulle vara förbjudna.

title: Doktrinen om tvingande hänsyn


text: En

text: klausul

text: som inte behöver skrivas in i ett

text: kontrakt

text: för att gälla.

text: En klausul är en tilläggsparagraf till ett kontrakt som närmare bestämmer, förklarar eller inskränker något av dess innehåll. Många

text: allmänna rättsprinciper

text: räknas som dolda klausuler.

title: Dold klausul


text: Dom är det sätt på vilket rätten avgör saken enligt

text: 17 kap. 1 § RB

text: eller enligt

text: 30 kap 1 § RB

title: Dom


text: Domare är en yrkesbeteckning på den typ av specialiserade tjänstemän som är verksamma i dömande verksamhet vid domstol.

text: Domare är ett samlande beteckning för justitieråd vid

text: Högsta domstolen

text: , presidenter, hovrättsråd och assessorer vid

text: hovrätt

text: erna och lagmän och rådmän vid

text: tingsrätt

text: erna. Även fiskaler och tingsnotarier är domare. Eftersom även nämndemän deltar i den dömande verksamheten, och därmed är domare, används i lagtexten begreppet lagfaren domare om de domare som avlagt juridisk examen och avlagt

text: domared

title: Domare


text: Domstol är en speciell myndighet som som självständigt utövar dömande och rättsvårdande verksamhet.

text: Den självständiga ställningen innebär att varken

text: regeringen

text: riksdagen

text: , någon

text: myndighet

text: eller annan får bestämma hur en

text: domstol

text: ska döma i det enskilda fallet.

text: I Sverige finns

text: allmänna domstolar

text: förvaltningsdomstolar

text: samt särskilda domstolar och

text: specialdomstolar

text: Allmänna domstolar

text: De allmänna domstolarna är

text: Högsta domstolen

text: Hovrätt

text: erna

text: Tingsrätt

text: erna

text: De allmänna domstolarna handlägger

text: brottmål

text: tvistemål

text: och ett antal

text: domstolsärende

text: n. De grundläggande reglerna för dessa finns i

text: rättegångsbalken

text: och

text: lagen om domstolsärenden

text: Förvaltningsdomstolar

text: Förvaltningsdomstolarna är

text: Högsta förvaltningsdomstolen

text: Kammarrätterna

text: Förvaltningsrätterna

text: erna

text: De allmänna förvaltningsdomstolarna handlägger mål som rör tvister mellan enskilda personer och

text: förvaltningsmyndighet

text: er. Sådana mål är exempelvis skattemål,

text: försäkringskassa

text: ns

text: beslut

text: , och

text: kommunala beslut

text: Reglerna för handläggningen i förvaltningsdomstol finns i första hand i

text: förvaltningsprocesslagen

text: Särskilda domstolar och specialdomstolar

text: Dessa domstolar har  befogenhet att pröva

text: mål

text: och

text: ärende

text: n inom ett rättsligt avgränsat område. Beroende på organisationsform kallas dessa för särskilda domstolar eller specialdomstolar

text: Särskilda domstolar

text: Dessa är knutna till allmän eller förvaltningsdomstol och fungerar som en specialiserad självständig avdelning inom den större domstolen:

text: Migrationsdomstolar

text: Mark- och miljödomstolarna

text: Patent- och marknadsdomstolen

text: Specialdomstolar

text: Dessa är organisatoriskt fristående och är inte knutna till någon annan domstol:

text: Arbetsdomstolen

text: Försvarsunderrättelsedomstolen

text: Tidigare fanns fler specialdomstolar, exempelvis Marknadsdomstolen och Patentbesvärsrätten. De har nu ombildats till den särskilda patent- och marknadsdomstolen.

text: Domstolsverket

text: är central förvaltnings

text: myndighet

text: för Sveriges

text: domstol

text: ar.

title: Domstol


text: Domstolsärende är sådana

text: rätt

text: sliga angelägenheter, som inte ska handläggas som mål vid

text: domstol

text: . De upptas som ärenden och handläggs enligt lagen om domstolsärenden.

text: Några av de vanligast förekommande ärendena är

text: adoption

text: bodelning

text: , utseende av

text: bodelningsförrättare

text: boutredning

text: sman,

text: skiftesman

text: god man

text: och

text: förvaltare

text: enligt

text: 11 kap föräldrabalken

text: och god man enligt

text: samäganderättslagen

text: Ett domstolsärende påbörjas med en ansökan till en

text: tingsrätt

text: . En ansökningsavgift måste erläggas innan ärendet registreras. Ärenden åsätt nummer i löpande ordning med bokstaven Ä som inledning; till exempel Ä 123-09.

text: Domstolsärenden avgörs oftast på handlingarna, vilket innebär att man inte har någon förhandling där parter och domstol träffas. Ett domstolsärende avgörs genom ett

text: beslut

text: . Beslut i domstolärenden kan överklagas till

text: hovrätt

text: . I många fall krävs

text: prövningstillstånd

title: Domstolsärende


text: Domvilla är ett juridiskt begrepp som innebär att ett grovt formellt fel i en dom eller beslut meddelat av

text: domstol

text: kan omprövas och ändras av högre rätt. Bifall till klagan över domvilla innebär alltid, att det överklagade avgörandet undanröjs.

text: Exempel på domvilla utgör

text: NJA 1995 s. 686

title: Domvilla


text: En ränta som ska erläggas vid försenad betalning av en fordran.

text: Dröjsmålsräntan kan ses som en form av

text: sanktion

text: vid dröjsmål. Den bestäms enligt

text: räntelagen

text: och är lika med referensräntan plus åtta procentenheter (

text: 6 § räntelagen

title: Dröjsmålsränta


text: Frågor kring hur och när skydd mot tredje man uppkommer.

text: Den dynamiska sakrätten handlar om hur och när skydd mot tredje man uppkommer, exv. när en köpare har rätt till en inköpt sak framför övriga

text: borgenär

text: ers anspråk.

text: Se även

text: tradition

title: Dynamisk sakrätt


text: Innebär att en handling förklaras vara utan verkan.

text: Dödande av

text: inteckning

text: (se

text: 22 kap. 10 § jordabalken

text: ) innebär att inteckningen som sådan upphör. Dödande av

text: pantbrev

text: innebär däremot bara att pantbrevet försvinner medan inteckningen lever vidare.

text: Det är

text: tingsrätt

text: en som har hand om dessa ärenden. Läs mer på

text: hemsidan för Sveriges Domstolar

title: Dödning


text: EG-rätten omfattar endast de rättsakter som är antagna inom ramen för den första pelaren, som är den överstatliga Europeiska gemenskapen.

text: Jämför

text: EU-rätt

text: en omfattar alla

text: tre pelarna

title: EG-rätt


text: EU är en akronym för Europeiska unionen, som är ett fördragsbundet samarbete mellan 27 europeiska stater.

text: EU etablerades 1993 genom att samarbetet inom de europeiska gemenskaperna (EG) utvidgades genom Maastrichtfördraget.

text: Samarbetet sker på en mängd områden och

text: EUs webbplats

text: updateras ständigt.

title: EU


text: Europeiska unionens domstol eller EU-domstolen utövar den dömande makten i Europeiska unionen (EU).

text: Den har till uppgift att säkerställa att lag och rätt följs vid tillämpning av fördragen och har det slutgiltiga avgörandet när det gäller tolkning av EU-rätten i syfte att garantera en enhetlig tillämpning av denna i samtliga medlemsstater.

text: Domstolens avgöranden och andra upplysningar finns tillgängliga på samtliga EU-språk.

text: EU-domstolen ska inte förväxlas med

text: Europadomstolen

text: för de mänskliga rättigherna.

text: Externa länkar

text: EU-domstolens webbplats (svensk version)

text: Regeringskansliets information om EU-domstolen

title: EU-domstolen


text: EU-rätt syftar på den samling rättsakter, som är upprättade genom samarbetet mellan de 27 medlemsstaterna i Europeiska unionen (

text: EU

text: ). Unionen är unik bland andra

text: internationella organisationer

text: eftersom den har ett komplext och högt utvecklat system av interna rättsakter, som har direkt verkan inom

text: rättssystem

text: et hos de enskilda medlemsstaterna.

text: EU-rätten omfattar, till skillnad från

text: EG-rätt

text: en, även beslut inom

text: Europeiska unionens tre pelare

text: , som inkluderar

text: gemensam utrikes- och säkerhetspolitik

text: (GUSP) respektive

text: polisiärt och straffrättsligt samarbete

text: (PSS).

title: EU-rätt


text: Allmänna EU rättsliga principer

text: Cassis doktrinen

text: Colson principen

text: Doktrinen om tvingande hänsyn

text: Effektprincipen

text: Effektivitetsprincipen

text: Ekonomiska enhetens princip

text: Enhetsprincipen

text: Francovichprincipen

text: Franzen metoden

text: Kollegialitetsprincipen

text: Legalitetsprincipen

text: Likabehandlingsprincipen

text: Likabehandlingsprincip, tullar

text: Likalönsprincipen

text: Likvärdighetsprincipen

text: Lojalitetsprincipen

text: Närhetsprincipen

text: Offentlighetsprincipen

text: Omsorgsprincipen

text: Principen om att bli hörd

text: Principen om delade lagstiftningsmakten

text: Principen om effektiva rättsmedel

text: Principen om enskildas rättssäkerhet

text: Principen om EU rättens företräde

text: Principen om hemlandskontroll

text: Principen om indirekt effekt

text: Principen om icke diskriminering

text: Principen om kontraktskontinuitet

text: Principen om medlemsländernas likaberättigande

text: Principen om mest gynnad nations behandling

text: Principen ne bis in idem

text: Principen om rättvis rättegång

text: Principen om self incrimination

text: Principen om skydd för förtrolig kommunikation

text: Principen om staters rätt till självhjälp/retorsion

text: Principen om skydd mot berättigade förväntningar

text: Principen om skydd mot retroaktiv lagstiftning

text: Principen om tilldelade befogenheter

text: Principen om underförstådda och förutsatta befogenheter

text: Principen om ömsesidigt erkännande - se Cassis doktrinen

text: Proportionalitetsprincipen

text: Rättssäkerhetsprincipen

text: Sekretessprincipen

text: Solidaritetsprincipen

text: Subsidiaritetsprincipen

text: Öppenhetsprincipen

title: EU-rättsliga principer


text: Motsatsvis tolkning, att genom att se vad som är förbjudet i lagtexten motsatsvis kan sluta sig till vad som är tillåtet.

text: Det är viktigt att komma ihåg att e contrario är en tolkningsmetod som inte alltid kan användas. Förbud kan exempelvis finnas i andra lagar, praxis kan ha fastslagit att en regel inte får tolkas e contrario och detta kan även anges i

text: förarbeten

text: a till lagen.

text: Exempel: "Barn under 12 år får inte komma in i parken." E contrario: Barn över 12 år får komma in i parken.

title: E contrario


text: Skyldighet att lämna ut eller visa upp en skriftlig handling.

text: Man kan skilja på processuell editionsplikt, en skyldighet att visa upp en skriftlig handling om den kan utgöra bevis i en rättegång, och materiell editionsplikt, där skyldigheten grundas på ett avtalsförhållande eller liknande mellan parter. En domstol kan förelägga den som är skyldig att lämna ut eller visa upp handlingen att vid

text: vite

text: göra det (

text: editionsföreläggande

text: Exempel på editionsplikter finns i

text: RB 38:2

text: (processuell) respektive

text: RB 38:3

text: eller

text: 18 §

text: MBL (materiell)

text: Vidare läsning

text: Linda Larsson,

text: Editionsplikt och skyddet för yrkeshemligheter

text: (examensarbete)

title: Editionsplikt


text: Principen innebär att de rättigheter som följer av gemenskapsrätten inte får vara praktiskt taget omöjliga eller alltför svåra att utöva i praktiken.

text: Se fallet

text: Levez (Mål C-326/96)

title: Effektivitetsprincipen


text: Lagen i det land där handlandet får effekt ska gälla.

text: En

text: offentligrättslig

text: princip för

text: lagval

text: som säger att frågan huruvida ett visst lands lag ska följas när det är fråga om handlande som sträcker sig över landsgränserna ska avgöras med ledning om handlandet får effekt i detta land.

text: Ett exempel finns inom

text: marknadsrätt

text: en, där man bedömer om marknadsföringen särskilt riktas till en svensk publik. Om så är fallet, anses den svenska

text: marknadsföringslagen

text: tillämplig, även om den utförs av ett utländskt företag.

text: Motsatsen är

text: ursprungslandsprincipen

text: , som används i E-handelsdirektivet.

title: Effektlandsprincipen


text: Myndigheter eller andra allmänna organ får inte efterforska vem som har lämnat ett meddelande med stöd av

text: meddelarfrihet

text: . Den som har tagit emot en uppgift som lämnats för publicering med stöd av meddelarfriheten har

text: tystnadsplikt

text: beträffande meddelarens identitet.

title: Efterforskningsförbud


text: Allt som en person kan

text: äga

text: och som har ett förmögenhetsvärde.

text: Egendom delas upp i

text: fast egendom

text: och

text: lös egendom

title: Egendom


text: En skada som kan mätas i pengar.

text: Motsatsen till ekonomisk skada är

text: ideell skada

title: Ekonomisk skada


text: Koncerner betraktas som en enhet vid konkurrensrättsliga bedömningar.

text: Se

text: Viho Europe v Commission (Mål C-73/95 P)

title: Ekonomiska enhetens princip


text: Folkrättsliga författningar

text: [http://www.fn.se/PageFiles/1158/FN-stadgan.pdf FN stadgan]

text: : FN-stadgan anger FN:s uppgifter, befogenheter, arbetsordning och organisation. FN:s ändamål är att åstadkomma internationell samverkan vid lösande av internationella problem av ekonomisk, social, kulturell eller humanitär art samt vid befordrande och främjande av aktningen för mänskliga rättigheter och grundläggade friheter för alla utan åtskillnad med avseende på ras, kön, språk eller religion. Ett beslut där någon medlemsstat röstat nej kallas resolution, om ingen röstar nej benämns den deklaration. Resolutioner och deklarationer är inte bindande.

text: [http://www.ohchr.org/EN/UDHR/Documents/UDHR_Translations/swd.pdf FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna]

text: [http://www.regeringen.se/download/a1664ae1.pdf?major=1&minor=69024&cn=attachmentPublDuplicator_0_attachment Konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (FN:s tortyrkonvention)]

text: :FN:s tortyrkonvention innehåller bl.a. förbud mot att utvisa, återföra eller utlämna en person till en annan stat, i vilken det finns grundad anledning att tro att han eller hon skulle vara i fara att utsättas för tortyr. Tortyrkommittén övervakar konventionens efterlevnad. En konventionsstat kan avge en förklaring att den erkänner kommitténs behörighet att motta och pröva ansökningar från enskilda personer som anser sig ha blivit utsatta för kränkning av konventionens bestämmelser. Sverige har, i likhet med ett 50-tal andra länder, avgivit en sådan förklaring.

text: [http://www.humanrights.se/wp-content/uploads/2012/01/Konvention-angaende-flyktingars-rattsliga-stallning.pdf Konventionen angående flyktingars rättsliga ställning (cit. Genèvekonventionen) ]

text: : Innehåller de grundläggande internationella bestämmelserna om flyktingskap. I konventionen anges bl.a. kriterier för när en person ska betraktas som flykting. Definitionen av flykting anges i art. 1.A.2, en artikel som ska läsas tillsammans med art. 1 C-F : Sverige har reserverat sig för artiklarna artiklarna 8, 12 (1), 17 (2), 24 (1)b, 24 (3) och 25. EU-domstolen har i sitt avgörande den 21 december 2011 i de förenade målen

text: och

text: (N.S. m.fl.) slagit fast att det gemensamma europeiska asylsystemet grundas på en fullständig och total tillämpning av Genévekonventionen och en försäkran att ingen kommer att skickas tillbaka till en plats där han eller hon riskerar att förföljas (punkt 75).

text: [http://www.regeringen.se/content/1/c6/06/26/50/ef9d339d.pdf Internationell konvention om medborgerliga och politiska rättigheter]

text: : Sverige har reserverat sig för artiklarna 10 (3), 14 (7) och 20 (1).

text: [http://www.regeringen.se/download/0cf29d7e.pdf?major=1&minor=62651&cn=attachmentPublDuplicator_0_attachment Fakultativt protokoll till internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter]

text: : Sverige har reserverat sig för artikel 5 moment 2.

text: [http://www.regeringen.se/download/0c5aa7ea.pdf?major=1&minor=62648&cn=attachmentPublDuplicator_0_attachment Internationell konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter]

text: : Sverige har reserverat sig för artikel 7 (d).

text: [http://www.regeringen.se/download/86f41911.pdf?major=1&minor=69025&cn=attachmentPublDuplicator_0_attachment FN:s konvention om barnets rättigheter]

text: [http://www.regeringen.se/content/1/c6/01/17/59/ab36c8f5.pdf Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser (cit. WK)]

text: : (Notera att texten först återger den engelska och franska texten innan den svenska texten presenteras.)

text: [http://www.regeringen.se/content/1/c6/01/17/58/59ac5e44.pdf Wienkonventionen om konsulära förbindelser]

text: [http://www.regeringen.se/content/1/c6/01/17/57/e4f7b5eb.pdf Fakultativt protokoll till Wienkonventionen om konsulära förbindelser : om förvärv av medborgarskap]

text: [http://www.unhcr.se/se/no_cache/om-oss/1951-aars-flyktingkonvention.html?cid=6426&did=854&sechash=fbfd9893 UNHCR:s handbok]

text: Handboken kompletteras med riktlinjer. Hittills har nio riktlinjer utfärdats

text: UNHCR:s nio riktlinjer

text: [http://www.unhcr.org/3d58ddef4.html om könsrelaterad förföljelse]

text: [http://www.unhcr.org/3d58de2da.html om tillhörighet till viss samhällsgrupp]

text: [http://www.unhcr.org/refworld/pdfid/3e50de6b4.pdf om upphörande av flyktingstatus]

text: [http://www.unhcr.org/3f28d5cd4.html om internt flyktalternativ]

text: [http://www.unhcr.org/refworld/pdfid/3f5857684.pdf om uteslutning från flyktingskap]

text: [http://www.unhcr.org/40d8427a4.html om religionsbaserade ansökningar]

text: [http://www.unhcr.org/443b626b2.html om tillämpningen av flyktingdefinitionen på asylansökningar från personer som varit utsatta för människohandel]

text: [http://www.unhcr.org/50ae46309.html barn som asylsökande]

text: [http://www.unhcr.org/50ae466f9.html tillämpning baserad på sexuell läggning och könstillhörighet]

text: EU-rättsliga författningar

text: [http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:C:2010:083:SOM:SV:HTML Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (cit. FEU)]

text: [http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:C:2007:306:SOM:SV:HTML Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, undertecknat i Lissabon den 13 december 2007 (Lissabonfördraget) (cit. FEUF)]

text: [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2010:083:0389:0403:SV:PDF Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (Rättighetsstadgan)]

text: [http://www.echr.coe.int/NR/rdonlyres/1009F7DB-87E3-4056-8E17-8A8A41768BA7/0/SWE_CONV.pdf Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (cit. EKMR)]

text: Sverige har reserverat sig för tilläggsprotokoll nr 7, 1984-11-22, artikel 7 (2).

text: [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2005:326:0013:0034:SV:PDF Asylprocedurdirektivet 2005/85/EG]

text: :Uppställer miniminormer för att bevilja och återkalla flyktingstatus. I syfte att säkerställa detta krävs att asylansökningar fattas på grundval av fakta och, i första instans, av myndigheter vars personal har lämpliga kunskaper eller erhåller den utbildning som behövs om asyl- och flyktingfrågor. En konsekvens av direktivet inom EU är även att asylsökandes sekundära förflyttningar mellan medlemsstaterna begränsas. Direktivet uppställer även särskilda rättssäkerhetsgarantier för ensamkommande barn. Direktivet ger även en stat möjlighet att vid en efterföljande ansökan utan att nya bevis eller skäl läggs fram, genomföra ett förenklat förfarande med undantag från de garantier som den asylsökande vanligen har.

text: [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:050:0001:0001:SV:PDF Dublinförordningen EG nr 343/2003]

text: :Reglerar vilken EU-medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land gett in i någon EU-medlemsstat. Följande länder är anslutna till Dublinförordningen Belgien (1997), Bulgarien (2007), Cypern (2004), Danmark (2006), Estland (2004), Finland (1998), Frankrike (1997), Grekland (1997), Irland (1997), Italien (1997), Island (genom Schengenavtalet 2001) Lettland (2004), Litauen (2004), Luxemburg (1997), Malta (2004), Nederländerna (1997), Norge (genom Schengenavtalet 2001), Polen (2004), Portugal (1997), Rumänien (2007), Schweiz (2008), Slovakien (2004), Slovenien (2004), Spanien (1997), Storbritannien (1997), Sverige (1997), Tjeckien (2004), Tyskland (1997), Ungern (2004) och Österrike (1997).

text: [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2000:316:0001:0001:SV:PDF Eurodacförordningen EG nr 2725/2000]

text: :Innehåller fingeravtryck av alla asylsökande och påträffade illegala invandrare över 14 år. Syftet med Eurodac är att kunna jämföra fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen. Det är först när utlänningarna väl erhåller medborgarskap i en medlemsstat som det ges utrymme att radera uppgifter om fingeravtryck. Alla EU-länder är anslutna. Island, Norge och Schweiz är anslutna via särskilt avtal.

text: [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2001:212:0012:0023:SV:PDF Massflyktsdirektivet 2001/55/EG]

text: :Uppställer miniminormer för att ge tillfälligt skydd och möjliggöra för undantag från att ge skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer samt om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta. Av direktivet följer vidare att det uppställs principer och åtgärder för återvändande till ursprungslandet. Slutligen uppställs kriteriet att direktivet tillämpas med beaktande av de förpliktelser som följer av internationella rättsliga instrument som medlemsstaterna är parter i och som förbjuder diskriminering.

text: [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:031:0018:0025:SV:PDF Mottagandedirektivet 2003/9/EG]

text: :Fastställer grunderna för en gemensam asylpolitik inklusive ett gemensamt europeiskt asylsystem varvid det uppställs miniminormer för mottagande av asylsökande inklusive grupper med speciella behov och asylsökande som hålls i förvar. Direktivet uppställer krav på visst ansvar för den mottagande staten för att säkerställa en värdig levnadsstandard och redogör för boende, arbete, utbildning samt hälso- och sjukvård.

text: [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2004:304:0012:0023:SV:PDF Skyddsgrundsdirektivet 2004/83/EG]

text: :Huvudsyftet med detta direktiv är dels att innebörd definiera innebörden av begreppet flyktingstatus, dels att garantera att medlemsstaterna tillämpar gemensamma kriterier för att fastställa vilka personer som har ett verkligt behov av internationellt skydd, dels att garantera att en miniminivå av förmåner är tillgänglig för dessa personer i samtliga medlemsstater. Direktivet garanterar även en rätt till familjeåterförening genom att reglera medföljande familjemedlemmars rätt till asyl.

text: [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:251:0012:0018:SV:PDF Familjeåterföreningsdirektivet 2003/86/EG]

text: :Familjeåterföreningsdirektivet möjliggör för medlemmar till en tredjelandsmedborgare som lagligen vistas på medlemsstaternas territorium att återförenas. Medlemmar i familj kan avse släktingar i rakt uppstigande led, ogifta myndiga barn, ogifta eller registrerade partners samt när det gäller polygama hushåll, underåriga barn till ytterligare en make/maka och referenspersonen. Familjeåterförening bör under alla omständigheter gälla medlemmarna i kärnfamiljen, det vill säga make/maka och underåriga barn. Tolkningen av direktivet ska iaktta de principer som erkänns särskilt i art. 8 EKMR.

text: [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2004:229:0035:0048:SV:pdf Rörlighetsdirektivet 2004/38/EG]

text: :Rörlighetsdirektivet innebär att tredjelandsmedborgare som är familjemedlemmar till unionsmedborgare har rätt att ansluta sig till unionsmedborgaren i den mottagande medlemsstaten, oavsett om denne bosatt sig där före eller efter att ha bildat familj punkt 90 i Europadomstolens dom från den 25 juli 2008 i

text: mål C-127/08

text: . På samma sätt så det saknar betydelse ifall tredjelandsmedborgare som är familjemedlemmar till en unionsmedborgare reser in i den mottagande medlemsstaten före eller efter det att de blir familjemedlemmar till unionsmedborgaren, se punkt 92 tidigare mål.

text: [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:348:0098:0098:SV:PDF Återvändandedirektivet 2008/115/EG]

text: :Uppställer regler för tredjelandsmedborgare som inte, eller inte längre, uppfyller villkoren för inresa, vistelse eller bosättning i en medlemsstat samt regler för avlägsnande, återsändande av tredjelandsmedborgaren förutsatt att principen om [nonrefoulement]respekteras fullt ut. Direktivet uppställer även en tidsfrist för frivillig avresa samt regler för användning av tvångsmedel, förvar och inreseförbud.

text: 1. [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2004:016:0044:0053:SV:PDF Direktivet om varaktigt bosatta 2003/109/EG]

text: 2. [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:132:0001:0004:SV:PDF Direktiv 2011/51/EU om ändring av rådets direktiv 2003/109/EG i syfte att utöka dess räckvidd till att omfatta även personer som beviljats internationellt skydd 2003/109/EG-ändrat genom 2011/51/EU]

text: [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2005:289:0015:0022:SV:PDF Direktivet om gästforskare 2005/71/EG]

text: [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2002:157:0001:0007:SV:PDF Förordning om enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (EG) nr 1030/2002]

text: [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:168:0024:0032:SV:PDF Sanktionsdirektivet 2009/52/EG]

text: : Syftet med direktivet är att motverka olaglig invandring till den Europeiska unionen. Genom direktivet åläggs medlemsstaterna att införa ett förbud för arbetsgivare att anställa tredjelandsmedborgare som saknar rätt att vistas på deras territorier eftersom sådan anställning kan bidra till en ökad olaglig invandring och snedvrida konkurrensen på arbetsmarknaden inom EU. Överträdelse av förbudet ska kunna medföra att arbetsgivare bland annat åläggs olika administrativa, finansiella och straffrättsliga sanktioner samt vissa andra åtgärder.

text: [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:243:0001:0001:SV:PDF Viseringskodexen (EG) nr 810/2009]

text: : Genom viseringskodexen införs gemensamma förfaranden och villkor för utfärdande av viseringar för transitering genom medlemsstaternas territorium eller för planerade vistelser på medlemsstaternas territorium som inte varar längre än tre månader under en sexmånadersperiod. Bestämmelserna ska vara tillämpliga på alla tredjelandsmedborgare som enligt

text: rådets förordning (EG) nr 539/2001

text: måste ha visering när de passerar de yttre gränserna. De ska dock inte påverka rätten till fri rörlighet för tredjelandsmedborgare som är familjemedlemmar till unionsmedborgare eller som har samma rätt till sådan rörlighet enligt avtal mellan å ena sidan gemenskapen och dessa medlemsstater samt, å andra sidan, dessa tredjeländer art. 1.2. Viseringskodexens bestämmelser omfattar också visering för flygplanstransitering art. 1.3. se vidare

text: Prop. 2010/11:121

text: Svenska författningar

text: [http://www.migrationsverket.se/info/1082.html (MIGRFS) Migrationsverkets författningssamling]

text: [https://lagen.nu/2005:716 Utlänningslag (2005:716)]

text: [https://lagen.nu/2006:97 Utlänningsförordning (2006:97)]

text: [https://lagen.nu/2001:82 Lag (2001:82) om svenskt medborgarskap]

text: [https://lagen.nu/2001:218 Medborgarskapsförordning (2001:218)]

text: [https://lagen.nu/1994:137 Lag (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl.]

text: [https://lagen.nu/1994:361 Förordning (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl.]

text: [https://lagen.nu/1991:572 Lag (1991:572) om särskild utlänningskontroll]

text: [https://lagen.nu/1997:409 Förordning (1997:409) om särskild utlänningskontroll]

text: [https://lagen.nu/1978:302 Passlag (1978:302)]

text: [https://lagen.nu/1991:481 Folkbokföringslag (1991:481)]

text: [https://lagen.nu/2008:344 Lag (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl.]

text: [https://lagen.nu/2008:347 Förordning (2008:347) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl.]

text: [https://lagen.nu/1994:362 Förordning (1994:362) om vårdavgifter m.m. för vissa utlänningar]

text: [https://lagen.nu/1997:691 Förordning (1997:691) om avgifter vid utlandsmyndigheterna]

text: [https://lagen.nu/2009:657 Lag (2009:657) om försöksverksamhet med prestationsbaserad stimulansersättning inom svenskundervisning för invandrare]

text: [https://lagen.nu/1990:1361 Förordning (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar]

text: [https://lagen.nu/1980:307 Lag (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader]

text: [https://lagen.nu/1986:1042 Lag (1986:1042) om verkställighet av vissa utländska beslut om rättegångskostnader]

text: [https://lagen.nu/1990:927 Förordning (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m.]

text: [https://lagen.nu/1984:936 Förordning (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till Sverige]

text: [https://lagen.nu/1970:710 Kungörelse (1970:710) om utlämning till eller från Danmark, Finland, Island eller Norge för verkställighet av beslut om vård eller behandling]

text: [https://lagen.nu/1989:152 Lag (1989:152) om underrättelseskyldighet m.m. när utlänningar är berövade friheten]

text: [https://lagen.nu/1958:122 Kungörelse (1958:122) angående tillämpning av en mellan Sverige, Danmark, Finland och Norge träffad överenskommelse om upphävande av passkontrollen vid de internordiska gränserna]

text: [https://lagen.nu/1996:442 Förordning (1996:442) om utländska besök vid vissa myndigheter inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde]

text: [https://lagen.nu/1991:572 Lag (1992:160) om utländska filialer m.m.]

text: [https://lagen.nu/2008:778 Förordning (2008:778) om återetableringsstöd för vissa utlänningar]

text: [https://lagen.nu/1989:14 Lag (1989:14) om erkännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av barn]

text: Sammanställning av praxis från Europadomstolen

text: [https://lagen.nu/wiki/Praxis_fr%C3%A5n_Europadomstolen Utvald praxis från Europadomstolen]

title: En samling med författningar av intresse för migrationsrätt återfinns här.


text: Att agera olagligt och olagligen låta bli att agera är två aspekter av samma sak.

title: Enhetsprincipen


text: Med "enskild" avses i

text: förvaltningslagen

text: inte bara

text: fysiska personer

text: , utan också företag, föreningar, organisationer och liknande

text: privaträttsliga subjekt

title: Enskild


text: Sådan

text: egendom

text: som, till följd av att den uppfyller något av villkoren i

text: 7 kap. 2 § äktenskapsbalken

text: , inte ingår i en

text: bodelning

text: Dit hör bl.a egendom som på grund av

text: äktenskapsförord

text: eller förbehåll i

text: testamente

text: eller

text: gåvobrev

text: tillhör den ena parten som dennes enskilda egendom i ett

text: äktenskap

text: eller ett registrerat partnerskap. Om en viss egendom trätt i en annan egendoms ställe, exempelvis pengar från försäljning av den enskilda egendomen, blir den nya egendomen (pengarna) också enskild egendom. Avkastning från enskild egendom, exempelvis utdelning på aktier, blir däremot

text: giftorättsgods

text: om inget annat föreskrivits i samband med att egendomen gjordes enskild.

text: Den enskilda egendomen ingår, till skillnad från

text: giftorättsgods

text: , inte i

text: bodelning

text: en vid skilsmässa eller den ena partens dödsfall, om inte den ägande parten går med på det (

text: 10 kap.

text: och

text: 4 §§

text: äktenskapsbalken

title: Enskild egendom


text: Enskilt åtal kan inte väckas av åklagare utan ska väckas av den som utsatts för brottet enligt

text: 5 kap. 5 § brottsbalken

text: . Enskilt åtal gäller för ärekränkningsbrotten (

text: förtal

text: och

text: förolämpning

text: ). Under vissa omständigheter kan åklagare ändå väcka åtal, vilket framgår av lagtexten:

text: :Brott som avses i 1-3 §§ får inte åtalas av annan än målsägande. Om

text: brott

text: et riktar sig mot någon som är under arton år eller om i annat fall

text: målsägande

text: n anger brottet till

text: åtal

text: , får

text: åklagare

text: n väcka åtal om detta av särskilda skäl anses påkallat från allmän synpunkt och åtalet avser :#förtal och grovt förtal, :#förolämpning mot någon i eller för hans eller hennes myndighetsutövning, :#förolämpning mot någon med anspelning på hans eller hennes ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse, eller :#förolämpning mot någon med anspelning på hans eller hennes sexuella läggning.

title: Enskilt åtal


text: Ekonomisk kompensation.

title: Ersättning


text: Europadomstolen, egentligen

text: European court of human rights

text: eller

text: Européenne des droits de l´homme

text: eller på svenska

text: Europadomstolen för mänskliga rättigheter

text: , är en

text: domstol

text: som kan pröva om enskild persons rättigheter enligt

text: lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen

text: angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, blivit kränkta.

title: Europadomstolen


text: Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (förkortat Europakonventionen eller EKMR) är

text: Europarådet

text: s konvention om

text: mänskliga rättigheter

text: Konventionen är inkorporerad i svensk lag genom

text: Lag (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna

text: Länkar

text: Konventionstexten på Europarådets webbplats

title: Europakonventionen


text: Europeisk arresteringsorder är enligt

text: lagen (2003:1156)

text: om överlämnande från Sverige enligt en europeisk arresteringsorder ett rättsligt avgörande, utfärdat av en rättslig

text: myndighet

text: i en medlemsstat i

text: EU

text: , som innebär en begäran om att en rättslig myndighet i en annan sådan stat ska gripa och överlämna en eftersökt person för lagföring eller för verkställighet av en frihetsberövande påföljd.

text: Även svensk medborgare kan i vissa fall överlämnas.

text: Ett krav är att det föreligger dubbel straffbarhet, dvs att gärningen är belagd med straff även i Sverige.

text: I vissa fall kan överlämnande ändå ske enligt

text: 2 kap 2 § 2 st

text: nämligen om brottet finns med på

text: s.k. listan

text: och att gärningen kan medföra

text: fängelse

text: i tre år eller mer enligt den utfärdande medlemsstatens lagstiftning.

text: Tingsrätt

text: en beslutar efter framställning av

text: åklagare

text: n i frågan om överlämnande. Handläggningen ska ske skyndsamt och beslut ska meddelas senast efter trettio dagar, om samtycke föreligger tio dagar.

title: Europeisk arresteringsorder


text: Även kallat hypotetiskt eventuella uppsåtet eller dolus eventualis. Detta

text: uppsåt

text: är förlegat inom svensk rätt efter

text: NJA 2004 s. 176

text: . Uppsåtsbedömningen gjordes i två steg.

text: Steg 1: Insåg gärningsmannen att en viss effekt var möjlig? Om ja, gå till steg 2, om nej inget eventuellt uppsåt.

text: Steg 2: Skulle gärningsmannen ha handlat som han gjorde även om den visste att effekten inte bara var möjlig utan även skulle komma att inträffa?

title: Eventuellt uppsåt


text: Ex officio innebär att en myndighet eller

text: domstol

text: ska beakta något på eget initiativ, dvs. utan att

text: part

text: yrkat eller begärt det.

title: Ex officio


text: En handling (exv domstols dom) som möjliggör

text: verkställighet

text: av en skuld eller annan förpliktelse.

title: Exekutionstitel


text: Ett tvångsförvärv av

text: äganderätt

text: en (eller vissa andra rättigheter) till en

text: fastighet

text: Reglerna om expropriation finns i

text: expropriationslagen (ExprL)

text: Expropriation innebär vanligen att det är den fulla äganderätten till fastigheten som övergår, men en fastighet kan även exproprieras med

text: nyttjanderätt

text: eller

text: servituts

text: rätt. Fastighetsägaren behåller då äganderätten till fastigheten, men tvingas upplåta en nyttjande- eller servitutsrätt till densamma. (

text: ExprL 1:1

text: Expropriationen kan även gälla endast en avgränsad del av fastigheteten. Expropriationen framtvingar då en styckning av fastigheten.

text: Även vissa andra

text: rättigheter

text: till en fastighet kan exproprieras: Nyttjanderätt, servitut, rätt till

text: elektrisk kraft

text: och

text: tomträtt

text: (men inte

text: vägrätt

text: eller

text: renskötselrätt

text: ExprL 1:2

text: Både staten, kommuner och enskilda kan begära expropriation genom ansökan till

text: regeringen

text: . I praktiken prövas expropriationsfrågor oftast av den lokala

text: länsstyrelse

text: n eller

text: lantmäterimyndighet

text: en. (

text: ExprL 3:1

text: Fastigheter som ägs av staten kan inte exproprieras.

text: För att expropriation ska beviljas krävs dels att den sker för ett berättigat ändamål. I ExprL

text: 2 kap.

text: finns en uttömande uppräkning av expropriationsändamål, exempelvis kommmunala behov av tätbebyggelse (

text: ExprL 2:1

text: ), allmänt behov av transport eller annan kommunikation (

text: ExprL 2:2

text: ), allmänna behov av elkraft (

text: ExprL 2:3

text: ), utrymme för näringsverksamhet av stor betydelse (

text: ExprL 2:4

text: ), m.fl.

text: Utöver detta ska även en proportionalitetsbedömning ske: Det krävs att ändamålet inte bör tillgodoses på annat sätt, samt att olägenheterna av expropriationen inte överväger de fördelar som kan vinnas genom den (

text: ExprL 2:14

text: ). Eftersom expropriation är ett intrång i äganderätten krävs även enligt

text: 2 kap. 18 § regeringsformen

text: att expropriationen sker för tillgodose angelägna allmänna intressen.

text: Den vars fastighet exproprieras ska ersättas ekonomiskt. Enligt huvudregeln ska ersättningen motsvara marknadsvärdet på fastigheten (

text: ExprL 4:1

text: ). Om endast en del av fastigheten exproprieras ska ersättningen motsvara det minskade marknadsvärdet för den kvarvarande fastigheten.

text: Jämför:

text: Fastighetsreglering

text: Konfiskering

title: Expropriation


text: FT-mål, tidigare kallade "småmål", är mål som handläggs "förenklat" enligt

text: 1 kap. 3 d § rättegångsbalken

text: Jämför med kommentaren till

text: 18 kap. 8 a § rättegångsbalken

text: Se även Domstolsverkets handbok om tvistemål,

text: 7. Mål om mindre värden

title: FT-mål