text: En etablerad

text: förkortning

text: för ett namn på en lag, exv PUL för

text: Personuppgiftslagen

type: stycke

title: Källdokument:förkortning

type: begrepp


text: Kärande är den juridiska beteckningen på den person som väcker talan mot någon i domstol dvs stämmer in någon i ett mål inför domstol.

title: Kärande


text: Ett köp är en

text: onerös

text: förmögenhetsrättslig avtalstyp

text: som inte har

text: formkrav

text: (så länge köpet inte gäller

text: fast egendom

text: ), vilket innebär att ett köpeavtal kan ingås muntligt, vilket också är det vanligaste förutom vid stora köp eller avbetalningsköp.

text: De viktigaste lagarna för köp är

text: köplagen

text: och

text: konsumentköplagen

text: . Den senare ska alltid tillämpas för

text: konsumentköp

text: , dvs när en

text: konsument

text: köper från en

text: näringsidkare

text: i sin yrkesutövning, och den är alltid

text: tvingande

text: , till skillnad från den

text: dispositiva

text: Köplagen

text: , som gäller annars.

text: Se även

text: Konsumentköp

text: och

text: Kreditköp

title: Köp


text: En skriftlig köpehandling som upprättas efter

text: köpekontrakt

text: et i samband med ett fastighetsförvärv. Dess huvudsakliga funktion är att utgöra ett kvitto på fullgjord betalning.

text: Köpebrevet kan vara betydligt kortare än köpekontraktet och behöver endast innehålla de minimikrav som finns uppställda för en

text: köpehandling

text: (jfr

text: 4 kap.

text: och

text: 2 §§

text: jordabalken

text: ) samt en kvittens av köpeskillingen (

text: 4 kap. 5 § jordabalken

text: ). Om några bestämmelser om köpets fullbordan eller bestånd (

text: 4 kap. 3 § 1 st 1 p jordabalken

text: ) tagits in i köpekontraktet måste dock dessa upprepas i köpebrevet för att de ska gälla (

text: 4 kap. 6 § jordabalken

text: Köpebrevet är den handling som brukar användas för

text: lagfart

text: sansökan. I och med att det är tillräckligt att köpebrevet innehåller minimikraven behöver inte parterna offentliggöra alla avtalsposter som finns angivna i köpekontraktet i sin lagfartsansökan.

title: Köpebrev


text: En skriftlig handling som används vid fastighetsförvärv.

text: 4 kap 1 § jordabalken

text: anges minimikraven för en köpehandling:

text: Den ska undertecknas av köpare och säljare (parterna identifieras)

type: punkt

text: Det ska finnas en överlåtelseförklaring (denna måste vara tydlig och ska ej kunna missförstås)

text: Köpeobjektet ska pekas ut (ange fastighetsbeteckning, visa noga om det endast är en del av en fastighet som avses)

text: Köpeskillingen ska anges (det behöver inte anges som en exakt summa, man kan exempelvis ange priset per kvadratmeter).

type: lista

text: Ofta används dubbla köpehandlingar, först ett

text: köpekontrakt

text: som sedan följs av ett

text: köpebrev

text: Att vissa avtalsklausuler måste tas upp i köpehandlingen för att gälla följer av

text: 4 kap 3 § jordabalken

title: Köpehandling


text: En skriftlig

text: köpehandling

text: som upprättas i samband med ett fastighetsförvärv.

text: Minimikraven på vad en köpehandling måste innehålla finns i

text: 4 kap 1 § jordabalken

text: . Vanligen finns dock samtliga villkor för fastighetsköpet angivna i köpekontraktet.

text: Vid dubbla köpehandlingar används köpekontraktet tillsammans med ett

text: köpebrev

title: Köpekontrakt


text: Det pris som köparen ska betala till säljaren.

title: Köpeskilling


text: Bestämmelser om rättsintyg samt andra föreskrifter avseende Rättsmedicinalverket publiceras i Socialstyrelsens serier allmänna råd SOSFS http://www.socialstyrelsen.se/sosfs] se särskilt [(

text: SOSFS 2005:29

text: ) om utfärdande av intyg inom hälso- och sjukvården m.m http://www.socialstyrelsen.se/sosfs/2005-29]

text: 1 §

type: rubrik

text: För detaljinformation se [

text: prop. 2004/05:64

text: Ny ordning för utfärdande av rättsintyg http://www.riksdagen.se/sv/Dokument-Lagar/Forslag/Propositioner-och-skrivelser/prop-20040564-Ny-ordning-for_GS0364/?html=true]

text: Med rättsintyg i detta sammanhang anses vara ett skriftligt medicinskt utlåtande av läkare eller tandläkare vilket inhämtats av polismyndighet eller åklagarmyndighet i syfte att användas i en brottsutredning eller som bevis i en rättegång i anledning av brott, se

text: prop. 2004/05:64 s. 17

text: Rättsintyget syftar i första hand till att användas som underlag av rättsväsendets myndigheter inom ramen för brottsutredningar men kan även fylla en viktig funktion i frågan om skadestånd till målsäganden, oavsett om detta handläggs inom ramen för brottmålet eller i den för tvistemål stadgade ordningen. I en brottsutredning kan intyget få betydelse t.ex. för polisutredningen och för åklagarens beslut att väcka åtal eller för beslut att lägga ned en förundersökning om det visar sig att skadorna är självtillfogade. Rättsintyget kan vidare ha som syfte att användas som bevis i en brottmålsrättegång i domstol.

text: Förutom polis och åklagare kan även rätten enligt

text: 35 kap. 6 § rättegångsbalken

text: och om det finnes erforderligt självmant föranstalta om bevisning. Domstolarna intar en särställning och bör enligt regeringens bedömning i

text: prop. 2004/05:64 s. 18

text: inte omfattas av den föreslagna regleringen om inhämtande av rättsintyg. De rättsintyg som avses här utfärdas således på begäran av polismyndighet och åklagarmyndighet. En läkare eller tandläkare inom den offentligt bedrivna hälso- och sjukvården har skyldighet att utföra undersökningar och ge utlåtande över dessa bl.a. på begäran av polismyndighet och åklagarmyndighet (2 kap. 3 § förordningen [1998:1513] om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område). Att det ur definitionen av rättsintyg förutsätts att polis eller åklagare är inhämtande myndighet förtar endast denna lags tillämplighet.

text: 2 §

text: Rättsintyg skall i regel inhämtas antingen från läkare vid rättsmedicinsk avdelning inom Rättsmedicinalverket eller från läkare som enligt avtal med verket åtagit sig att utfärda sådana intyg. Det kommer dock inte att vara möjligt för dessa läkare att utfärda alla de rättsintyg som fordras. Även fortsättningsvis kommer således en del rättsintyg att utfärdas av läkare inom den offentligt bedrivna vården och av läkare i enskild verksamhet, se

text: prop 2004/05:64 s. 1

text: 3 §

title: Lag (2005:225) om rättsintyg i anledning av brott


text: Ett laga fång är ett lagligt sätt att få äganderätten till något. De kan delas upp på följande sätt:

text: Derivativa fång **

text: Köp

text: Byte

text: Gåva

text: Giftorätt

text: Arv

text: Testamente

text: Exekutiv försäljning

text: Exstinktiva fång **

text: Godtrosförvärv

text: Hävd

text: Expropriation

text: ** övrig tvångsinlösning

text: Originära fång **

text: Ockupation

text: (besittning av herrelös sak) **

text: Jakt

text: Fiske

text: ** Förvärv av

text: nybildade saker

text: Specifikation

text: (äganderättsförvärv)

text: Man kan också dela upp dem i

text: onerösa fång

text: och

text: benefika fång

title: Laga fång


text: En dom eller ett beslut som inte längre kan överklagas.

title: Laga kraft


text: En

text: inskrivning

text: i fastighetsregistret av en persons förvärv av

text: fast egendom

text: , se

text: 20 kap.

text: jordabalken

title: Lagfart


text: Den del av en

text: bröstarvinge

text: s arvsrätt som denne alltid har rätt till.

text: Laglotten regleras i

text: 7 kap. 1 § ärvdabalken

text: och består av hälften av

text: arvslott

text: en.

text: Exempel: A, änka, dör och efterlämnar två bröstarvingar, B och C. Värdet efter A är 100. Om inget testamente finns ska B och C dela på detta, dvs. 50 var (deras

text: arvslott

text: ). A har dock skrivit ett testamente som ger all kvarlåtenskap till Djurens vänner. Om B och C påkallar jämkning av testamentet (se

text: 7 kap. 3 § ärvdabalken

text: ) kan de dock få ut sina laglotter som är hälften av arvslotten, det vill säga 50/2=25: De får ut 25 var och 50 går till Djurens vänner.

title: Laglott


text: Ett standardiserat sätt att skriva en hänvisning till en viss del av en lag.

text: Lång form

text: I lagtext används ett standardiserat sätt att hänvisa till ett lagrum. Man hänvisar till en viss paragraf med paragrafnumret följt av "§", till ett visst kapitel med kapitelnumret följt av "kap.", och till ett visst stycke med "första stycket", "andra stycket" osv. Man skriver ut lagens rubrik i sin helhet inklusive SFS-nummer. För grundlagarna och balkarna utelämnas dock SFS-numret.

text: 4 § förvaltningslagen (1986:223)

text: 4 kap. 3 § expropriationslagen (1972:719)

text: 6 kap. 5 § andra stycket miljöbalken

text: Ofullständig form

text: Om man från en paragraf hänvisar till en annan paragraf i samma lag skriver man inte ut lagnamnet. Om man i ett visst kapitel hänvisar till en annan paragraf i samma kapitel skriver man inte ut kapitelnumret. Om man i ett stycke hänvisar till ett annat stycke i samma paragraf skriver man inte ut paragrafnumret.

text: 4 §

text: 3 §

text: andra stycket

text: Kortform

text: I annan juridisk text används ibland förkortade varianter, med etablerade lagförkortningar (FL =

text: förvaltningslagen

text: , ExprL =

text: Expropriationslagen

text: , MB =

text: Miljöbalken

text: ). Man kan också förkorta styckehänvisningarna ("2 st." istället för "

text: andra stycket

text: 4 §

text: FL

text: 4 kap. 3 §

text: ExprL

text: 6 kap. 5 § 2 st.

text: MB

text: För lagar som har kapitelindelning förekommer en ännu kortare variant. Man skriver i dessa fall lagförkortningen först.

text: ExprL 4:3

text: MB 6:5 2 st.

title: Lagrumshänvisning


text: Ett tillvägagångssätt för att tillämpa lag. Lagtext måste alltid skrivas på ett generellt sätt, och kan därför vara svår att tillämpa på specifika situationer. Det kan också vara svårt att veta hur en text som skrivits i en viss tidsålder ska tillämpas i en senare. Om lagtexten kräver att ett visst förfarande ska ske skriftligen kan det vara svårt att veta om det krävs bläck på papper, eller om det räcker med ett epostmeddelande.

text: Det finns fyra huvudsakliga metoder för att tolka lagtext:

text: Subsumtion

text: (Egentlig tolkning eller bokstavstolkning) – att tolka lagtexten utifrån ordalydelsen. Svårigheten här är att veta hur man ska bestämma ett ords betydelse.

text: Systematisk tolkning

text: – att tolka lagens mening utifrån dess systematik.

text: Subjektiv teleologisk tolkning

text: – att tolka lagen utifrån det syfte lagstiftaren hade när lagen stiftades.

text: Objektiv teleologisk tolkning

text: – att tolka lagen utifrån dess funktion i samhället.

text: Separat från dessa kan olika tekniker användas för att bestämma framförallt innehållet i de begrepp som lagtexten använder:

text: Extensiv lagtolkning

text: Restriktiv lagtolkning

text: Analogisk lagtillämpning

text: E contrario-slut

title: Lagtolkning


text: En statlig myndighet som ansvarar för geografisk information, fastighetsindelning, det

text: geodetiska referenssystemet

text: samt fastställer ortsnamn.

text: Se

text: Lantmäteriets hemsida

text: för mer information.

title: Lantmäteriet


text: ?Get help with any kind of assignment - from the great school essay to some PhD dissertation How to Hire Professional Essay Writers This strategy doesnвЂ™t require any distinct knowledge as a result of we do almost everything for you. The only thing that we require you to definitely do is sharing important instructions, time limits, and other specifications to let us appoint the optimal professional to comprehensive this order and ensure your customer satisfaction with conclusion products. Easiest Products and services for Crafting, Editing and Proofreading Essays The essay presents a tiny written focus on the given topic. Composing an essay features a personal suggestion with a particular event, plan or phenomenon inside of a number of dozen lines. The essay is mostly a precise task to do that requires the author to reveal his creative abilities in expressing his thoughts. The author should also demonstrate his analytical mind, analyzing a big pile of facts. Custom made essays are somewhere around research papers and also a very small personal essay. It does not require the rigor of narrative style, like a report. The manner of presentation of this sort of written performs occupies an average area involving the scientific and journalistic style. Offering custom made composing company, too as research papers composing support, we can promptly cope with any operate, despite its volume and complexity. Creating a extremely good personalized essay requires deep knowledge with the subject, skills, time, and inspiration. Every student periodically has difficulties in his studies. No a single wants to get unsatisfactory marks. But not all of us is able to allocate the precious time with a subject which is not even majored or is not really easily given to comprehension. Since the essay should be written in time, the only reasonable decision is to entrust the written task to specialists. Our professional authors, having the relevant expertise, would be happy to assist you. Different reasons may prevent the student from composing the essay, these as shortage of your knowledge, related to the given topic, inability to express thoughts inside perfect verbal sorts, or absence enough for the time, when too substantially perform accumulates within the last working day. Just about every of these reasons can become a serious hindrance and adversely affect your academic operation. It could possibly be very annoying when a particular thing that the student will not be friend with, spoils the total positive picture. Producing an essay takes area in the rather short period of time. A large number of of us ask ourselves: how can I type my essay? When can I have the time to accomplish the written task? If you happen to are in doubt with your abilities or else you haven't enough time and if the delivery of operate is approaching, and you haven't yet completed your essay, then do not hesitate to order essays with us. We will fairly quickly cope with any give good results, from the personal essays for admission purposes to the stable research papers, despite the volume and complexity. In a lot of cases, the top rated option would be to order essays for professionals who have a multitude of years of expertise in creating and constructing texts in accordance with academic specifications. Any do the job requires a certain procedure to it, which our professional specialists know very very well. By ordering texts on yourwriters.net, you will protect yourself from reprinting old texts that have lengthy been familiar to teachers, thereby not spoiling the relationship and your reputation. You can actually order an essay, that may be executed inside shortest viable time. The function of any problem will be written around the shortest terms. We promise you impeccable good and positive result since our optimal specialists know their job to do. Your deliver the results will be written qualitatively, speedily and as efficiently as viable. To put in writing the assignment, we use only proven and reliable resources of critical information, always listening to the customer's recommendations. Your job will be done perfectly and inimitably. Our essay composing assistance consists of an individual technique to composing essays, which make it possible for our people to personally clarify their standards or additions that may be arisen. The web-based essay creating could be a very simple and easy way to solve the problem: all you absolutely need is to contact Yourwriters.net team, leaving your request for show results. We can guarantee that we provide you with the right companies at very competitive prices, which empower you to definitely be favorably surprised. The flexibility of our payment solution is in addition a pleasant addition to our companies. We constantly care about our buyers! http://www.shortsaleprocess.org/essay-example/

title: Legacy talk:Robots.txt-artikeln


text: Den tid inom vilken anbudsgivaren är bunden av sitt anbud innan det förfaller. Legal acceptfrist räknas om anbudsgivaren inte har angivit någon annan frist inom vilken har vill ha sitt svar. Hur lång den är avgörs från fall till fall. Vid bedömningen av den legala acceptfristens längd tar man hänsyn till:

text: Tiden för anbudets befordran

text: Skälig betänketid för mottagaren

text: Tiden för svarets befordran

text: Se även AvtL

text: 3 §

title: Legal acceptfrist


text: Den straffrättsliga betydelsen av principen är att ingen får straffas för en handling som vid tidpunkten inte var uttryckligen förbjudet i lag.

text: Ett grundläggande krav på rättsskipningen inom svensk straffrätt (synonym:

text: legalitetsgrundsatsen

text: ), kan uttryckas som två förbud:

text: Förbud mot

text: analog

text: strafflagstillämpning

text: Förbud mot retroaktiv strafflagstillämpning - grundlagstadgat genom

text: RF 2:10

text: och utvecklat i

text: BrP 5 §

text: Legalitetsprincipen har sedan 1994 uttryckligt lagstöd genom

text: 1 kap. 1 § brottsbalken

text: Legalitetsprincipen kan även uttryckas genom de latinska uttrycken nullum crimen sine lege (Inget brott utan lag) samt nulla poena sine lege (inget straff utan lag).

text: Legalitetsprincipen återfinns även som en processrättslig princip i

text: RB 24:23

text: där den tar sikte på att tvångsprocessuella tvångsmedel skall ha stöd i lag, därigenom skapas rättssäkerhet genom att individen ges en möjlighet till förutsägbarhet.

text: EU-rättslig betydelse

text: Legalitetsprincipen tillämpas även inom EU-rätten där den dels har en intern, dels en extern tolkning.

text: Den interna legalitetsprincipen innebär att de olika institutionerna måste respektera varandras befogenheter och den därpå baserade maktbalansen. Den externa legalitetsprincipen innebär att EU skall verka inom sin kompetens, den kompetens som medlemsstaterna genom fördraget erhållit och inte verka inom andra områden.

title: Legalitetsprincipen


text: En specifik förmån eller egendom som testamenteras till en person.

text: Legaten återfinns i

text: 11 kap. 10 § ärvdabalken

text: och kan bestå av en viss sak (saklegat), en viss summa pengar (penninglegat), nyttjanderätt eller avkastning från viss egendom (avkomsträtt).

text: Legatet kan vara successivt, vilket innebär att någon tilldelas något i

text: testamente

text: men att egendomen eller förmånen sedan ska gå till någon annan. Ett exempel är att A har upprättat ett testamente som ger B rätt att bo i en

text: fastighet

text: fram till B:s död, men som efter B:s frånfälle ska gå till C.

text: Testamentstagare

text: n som mottar legatet kallas

text: legatarie

title: Legat


text: Den som på grund av testamente mottar specifik förmån eller egendom.

text: Det legatarien mottar kallas legat.

text: Om testamentstagaren tilldelas hela kvarlåtenskapen eller viss kvotdel av denna, är testamentstagaren istället

text: universell testamentstagare

title: Legatarie


text: Lex Britannia består av 25 a §, 31 a § och 42 § 3 st. MBL och infördes av riksdagen 1991 efter den s.k. Britanniadomen (

text: AD 1989 nr 120

text: ) där arbetsdomstolen fann att fredsplikt kan föreligga för svenska fackföreningar som i internationella sammanhang vidtar stridsåtgärder mot arbetsgivare som är bundna av utländska kollektivavtal.

text: Eftersom detta inte var vad riksdagen hade tänkt sig när MBL infördes antogs Lex Britannia. Lagändringen innebär att en svensk facklig organisation har rätt att kräva anslutning till svenskt kollektivavtal av företag som är tillfälligt verksamma i Sverige, även om företaget tidigare har ingått kollektivavtal i sitt hemland, samt att det svenska avtalet har företräde i de delar där kollektivavtalen inte överensstämmer (ett avsteg från det

text: första avtalets princip

text: EG-domstolen har i

text: Lavalmålet

text: (EG-domstolen

text: ) fastslagit att Lex Britannia utgör en inskränkning i friheten att tillhandahålla tjänster och är dessutom direkt diskriminerande mot utländska företag, och kan därför för närvarande inte tillämpas mot företag från EES-området.

text: En lagändring är därmed nödvändig och regeringen tillsatte en utredning som lämnade sitt slutbetänkande 12 december 2008 (

text: SOU 2008:123

text: Förslag till åtgärder med anledning av Lavaldomen) där man föreslår en begränsning av fackliga organisationers möjligheter att med stöd av stridsåtgärder kräva kollektivavtal med arbetsgivare från ett annat EES-land för att reglera villkoren för utstationerade arbetstagare.

text: För att stridsåtgärder ska få vidtas för att få till stånd kollektivavtal i en situation med utstationerade arbetstagare krävs att villkoren i avtalet är hämtade från ett rikstäckande branschavtal och inte avser annat än minimivillkor på de områden som omfattas av utstationeringsdirektivets (direktiv

text: ) s.k. hårda kärna av arbets- och anställningsvillkor i värdlandet. I den "hårda kärnan" (art. 3.1) ingår bl.a. längsta arbetstid, kortaste vilotid, minsta antal betalda semesterdagar per år och minimilön.

text: Konsekvensen av utredningens förslag blir att svenska fackföreningar framöver inte kommer att kunna kräva med stöd av stridsåtgärder att utstationerande företag från andra EES-länder tecknar sedvanliga svenska kollektivavtal. Enligt utredningen är det inte möjligt att finna en lösning som är mindre ingripande för den svenska arbetsmarknadsmodellen och samtidigt förenlig med EG-rätten.

text: I skrivande stund (2009-08-17) har regeringen dock ännu inte lagt fram en proposition till riksdagen.

title: Lex Britannia


text: EU-rättslig princip som stadgar att varje form av

text: diskriminering

text: grundad på nationalitetsskäl är förbjuden inom fördragens tillämpningsområde.

text: Medborgare från andra länder skall behandlas på samma sätt som de egna enligt art. 18

text: FEUF

text: därför att ett medborgarnas Europa visar på att alla är lika enligt art. 1 FEU. Likabehandlingsprincipen kompletteras av

text: diskrimineringsförbuden

text: Likabehandlingsprincipen för tullar

text: Återfinns i art. 110

text: FEUF

text: och innebär att produkter från andra medlemsstater inte får påläggas högre avgifter än de som liknande inhemska produkter belastas med.

title: Likabehandlingsprincipen


text: Återfinns i art. 157

text: FEUF

text: och innebär att lika lön skall utgå för lika arbete.

title: Likalönsprincipen


text: Att vara likgiltig till förverkligandet av en effekt och risken för detta.

text: För att en handling ska kunna utgöra ett brott måste gärningsmannen ha haft

text: begrepp::uppsåt

text: till handlingen - det ska "ha varit meningen". Skillnaden mellan att göra något med vilje och att göra något av vårdslöshet är dock svår att dra – man brukar prata om uppsåtets nedre gräns.

text: Flera definitioner av vad som ska utgöra uppsåtets nedre gräns har funnits, exempelvis eventuellt hypotetiskt uppsåt och sannolikhetsuppsåt. I och med

text: NJA 2004 s 176

text: fastslog högsta domstolen att likgiltighetsuppsåtet bör utgöra uppsåtets nedre gräns:

text: : "För att uppsåt till effekten eller omständigheten skall anses föreligga krävs dock likgiltighet inte endast till risken utan också till förverkligandet av effekten eller förekomsten av omständigheten."

text: Vidare läsning

text: Jakob Heidbrink:

text: Åtal i Odellaffären

title: Likgiltighetsuppsåt


text: Samma processuella regler skall tillämpas vid en talan som grundar sig på gemenskapsrätten som vid en jämförbar talan som grundar sig på nationell rätt.

text: Se fallet

text: Levez (Mål C-326/96)

title: Likvärdighetsprincipen


text: Litispendens är ett ursprungligen latinskt uttryck som vi bibebållit för det förhållandet att ett mål redan pågår om samma sak. Om litispendens föreligger ska mål nr 2 avvisas.

text: Jämför

text: Res judicata

title: Litispendens


text: Brott som kan leda till fängelse på livstid redogörs för i (

text: prop. 2008/09:118

text: Straffet för mord m.m.)

text: Livstids fängelse är föreskrivet för ett antal brott i

text: brottsbalken

text: enligt följande;

text: :Mord (3 kap. 1 §), fängelse tio år eller på livstid, :Människorov (4 kap. 1 §), fängelse lägst fyra och högst tio år eller på livstid om brottet inte är mindre grovt, :Grov mordbrand (13 kap. 2 §), fängelse lägst sex och högst tio år eller på livstid, :Allmänfarlig ödeläggelse, grovt brott (13 kap. 3 § tredje stycket), fängelse lägst sex och högst tio år eller på livstid, :Grovt sabotage (13 kap. 5 §), fängelse lägst två och högst tio år eller på livstid, :Kapning, grovt brott (13 kap. 5 a § första och tredje styckena), fäng-else lägst två och högst tio år eller på livstid, :Sjö- eller luftfartssabotage, grovt brott (13 kap. 5 a § andra och tredje styckena), fängelse lägst två och högst tio år eller på livstid, :Flygplatssabotage, grovt brott (13 kap. 5 b § andra stycket), fängelse lägst två och högst tio år eller på livstid, :Spridande av gift eller smitta, grovt brott (13 kap. 7 § andra stycket), fängelse lägst fyra och högst tio år eller på livstid, :Myteri, grovt brott samt såvitt avser anstiftare eller anförare under särskilda omständigheter (16 kap. 6 § andra och tredje styckena), fängelse högst tio år eller på livstid, :Uppror (18 kap. 1 §), fängelse tio år eller på livstid, om inte faran var ringa, :Högförräderi (19 kap. 1 §), fängelse tio år eller på livstid, om inte faran var ringa, :Trolöshet vid förhandling med främmande makt (19 kap. 3 §), fäng-else lägst två och högst tio år eller på livstid, :Grovt spioneri (19 kap. 6 §), fängelse lägst fyra och högst tio år eller på livstid, :Folkrättsbrott, grovt brott (22 kap. 6 § andra stycket), fängelse högst tio år eller på livstid, :Olovlig befattning med kemiska vapen, grovt brott (22 kap. 6 a § tredje stycket), fängelse högst tio år eller på livstid, :Olovlig befattning med minor, grovt brott (22 kap. 6 b § fjärde stycket), fängelse högst tio år eller på livstid, :Olovlig kärnsprängning, grovt brott (22 kap. 6 c § andra stycket som träder i kraft den dag regeringen bestämmer), fängelse högst tio år eller på livstid,

text: Vidare är livstids fängelse föreskrivet för;

text: :folkmord enligt lagen (

text: ) om straff för folkmord (

text: 1 §

text: ) samt för, :terroristbrott enligt lagen (

text: ) om straff för terroristbrott (

text: 2 § andra stycket

text: I båda fallen är föreskrivet fängelse lägst fyra och högst tio år eller på livstid.

text: Dessutom är i

text: brottsbalken

text: föreskrivet livstids fängelse för ett antal brott i 19, 21 och

text: 22 kap.

text: under förutsättning att riket är i krig. Detsamma gäller om riket är i krigsfara eller om det råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara som riket har befunnit sig i och regeringen föreskrivit att straffbestämmelserna om dessa brott ska tillämpas. Av dessa brott kan följande nämnas.

text: :Egenmäktighet vid förhandling med främmande makt (19 kap. 4 § andra stycket), fängelse lägst fyra och högst tio år eller på livstid. :Grovt lydnadsbrott (21 kap. 6 §), fängelse högst tio år eller på livs-tid. :Landsförräderi (22 kap. 1 §), fängelse lägst fyra och högst tio år eller på livstid.

text: För försök till, anstiftan av eller medhjälp till de brott som har livstids fängelse i straffskalan kan också fängelse på livstid dömas ut.

title: Livstid


text: Den

text: EU-rätt

text: sliga princip som innebär att medlemstaterna är förpliktade att lojalt genomföra och tillämpa EU-rätten.

text: Lojalitetsprincipen finns kodifierad i art. 4.3

text: FEU

text: Alternativ betydelse

text: Begreppet används ibland inom

text: avtalsrätt

text: i allmänhet och

text: arbetsrätt

text: i synnerhet. Dock används oftare begreppet

text: lojalitetsplikt

text: i dessa sammanhang.

title: Lojalitetsprincipen


text: En mindre

text: fastighet

text: , utan huvudbyggnad, som ligger mellan andra bebyggda

text: fastigheter

title: Lucktomt


text: Personskada

text: av bestående natur.

text: Lyte och men kan både kategoriseras under

text: ideell skada

text: och

text: ekonomisk skada

text: beroende på vilken följd av skadan man fokuserar på (exempelvis vanprydande ärr eller specialutrustning som krävs för att kunna leva ett fungerande liv).

title: Lyte och men


text: Undantag från regeln att en arbetsgivare äger ensamrätten till ett verk eller en uppfinning som en anställd skapat som en del i sitt arbete.

text: Det finns två skilda undantag som båda benämns "Lärarundantaget": Dels ett lagreglerat som rör patenträtt till uppfinningar, dels ett undantag som växt fram i praxis rörande upphovsrätt till verk.

text: Patent på uppfinningar

text: Enligt

text: Lag (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar (LAU)

text: så kan en arbetsgivare kan under vissa förutsättningar få rätt till uppfinningar som en arbetstagare gjort. Det finns dock ett undantag för "lärare vid universitet, högskolor eller andra inrättningar som tillhör undervisningväsendet" som inte betraktas som arbetstagare enligt denna lag (

text: 1 § 2

text: st LAU).

text: Upphovsrätt till verk

text: Huvudregeln inom upphovsrätt är att den som skapar ett verk har upphovsrätten till det. För verk som skapats inom ramen för ett anställningsförhållande har dock en princip vuxit fram, enligt vilken arbetsgivaren får upphovsrätt till den anställdes verk, om sambandet mellan verket och anställningen är tillräckligt starkt.

text: För anställda lärare finns dock ett undantag från denna princip, som ibland omnämns som det upphovsrättsliga lärarundantaget. Enligt detta tillfaller upphovsrätten lärarna själva, i enlighet med huvudregeln inom upphovsrätt (det är dock oklart vad som gäller för datorprogram, jfr

text: 40 a §

text: URL). Detta undantag är baserat på sedvänja, som kan skilja sig mellan olika universitet och högskolor.

text: Vidare läsning

text: "Lärarundantaget och upphovsrätt"

text: , Universitetsläraren nr 5/2009

text: Sanna Wolk, "Anställdas immaterialrätt i arbetsgivarens konkurs (JT 2002/03 s 372)

title: Lärarundantaget


text: Den princip som säger att ett

text: anbud

text: är bindande för givaren från det att motparten

text: tagit del av

text: det tills

text: acceptfrist

text: en gått ut eller anbudet avslagits enligt AvtL

text: 5 §

text: eller AvtL

text: 6 § 1 st.

text: Motsatsen (att anbudsgivaren inte blir bunden förrän mottagaren

text: accept

text: erat anbudet), som används i exempelvis England, är

text: kontraktsprincipen

text: . Om anbudet utformas enligt AvtL

text: 9 §

text: kan man dock undvika anbudets bindande verkan.

text: Undantag från löftesprincipen i svensk rätt är: *

text: benefik

text: a erbjudanden *

text: formalavtal

text: (då det

text: krävs en viss form

text: för bundenhet t.ex. vid fastighetsköp eller bildande av aktiebolag) *anbud som en

text: konsument

text: ger till en

text: näringsidkare

text: enligt

text: 41 § 3 st konsumentköplagen

title: Löftesprincipen


text: En statlig garanti för den

text: lönefordran

text: som en

text: arbetstagare

text: har mot en

text: arbetsgivare

text: , om arbetsgivaren har försatts i

text: konkurs

text: eller liknande förfarande.

text: Reglerna för statlig lönegaranti finns i

text: lönegarantilagen (1992:497)

title: Lönegaranti


text: Alla

text: förmögenhetstillgångar

text: som inte är

text: fast egendom

text: Lös egendom innefattar:

text: Allt som räknas som

text: lösöre

text: (lösa saker).

text: Vissa saker som rent fysiskt inte är lösa, exv hus på annans grund.

text: Begränsade rättigheter som hör till fast egendom, som

text: hyres

text: - eller

text: panträtt

text: (dock inte

text: servitut

text: , detta räknas som ett tillbehör till en fast egendom.

text: Tillgångar utan egentliga fysiska egenskaper, exempelvis

text: värdepapper

text: Immaterialrätt

text: igheter, exempelvis

text: patent

text: eller

text: upphovrätt

text: er.

text: Begreppet lös egendom är negativt bestämt; alla förmögenhetstillgångar som inte är fast egendom är lös egendom.

title: Lös egendom


text: En

text: sak

text: som är flyttbar.

title: Lösöre


text: En part i ett

text: äktenskap

text: . Termen används i lagstiftningen om både män och kvinnor.

text: Make blir man genom att ingå äktenskap enligt

text: 1 kap. 1 § äktenskapsbalken

title: Make


text: En avgift som en

text: näringsidkare

text: kan åläggas att betala om dennes

text: marknadsföring

text: strider mot vissa bestämmelser.

text: Reglerna kring marknadsstörningsavgift finns i

text: 36 §§

text: marknadsföringslagen (2008:408)

text: . Det är främst aggressiv (

text: 7 § samma lag

text: ) och vilseledande marknadsföring (

text: 8 § samma lag

text: ) som kan leda till att denna sanktion utdöms, men även överträdelse av vissa bestämmelser i bl.a. tobaks- och alkohollagstiftningen (

text: 29 § 2 st samma lag

text: ). Det är alltså inte alla överträdelser mot

text: god marknadsföringssed

text: som kan leda till marknadsstörningsavgift.

text: Avgiftens belopp kan variera mellan 5000 och 5 miljoner kronor, dock högst tio procent av näringsidkarens årsomsättning (

text: 31 § samma lag

text: ). Avgiften är inte avdragsgill för näringsidkaren (

text: IL 9:9

text: Mål

text: om marknadsstörningsavgift förs i

text: Marknadsdomstolen

text: , ofta på

text: talan

text: av

text: Konsumentombudsmannen

text: Jämför:

text: Företagsbot

title: Marknadsstörningsavgift


text: En

text: fordran

text: som uppstått efter att en

text: gäldenär

text: gått i

text: konkurs

text: , och alltså gäller mot själva

text: konkursbo

text: et.

text: Eftersom ett konkursbo ofta måste drivas vidare under en period kan det ingå nya

text: avtal

text: och ta på sig nya förpliktelser. Dessa fordringar gäller framför nästan alla fordningar som gäller mot själva gäldenären (med undantag för vissa särskilda förmånsrätter, se

text: 14 kap. 18 § konkurslagen

text: ), jfr

text: förmånsrättsordning

title: Massafordran


text: Materiell processledning är beteckningen på den uppgift en domstol har att vägleda

text: part

text: erna för att få ett mål eller ärende i sådant skick att det går att antingen avvisa eller avgöra.

title: Materiell processledning


text: Med meddelarfrihet menas de regler i

text: tryckfrihetsförordningen

text: respektive

text: yttrandefrihetsgrundlagen

text: som innebär att det i viss utsträckning är möjligt att straffritt lämna normalt sekretessbelagda uppgifter för publicering i massmedier t.ex. till författare, nyhetsbyråer, radioredaktioner eller databaser under förutsättning att finns ett utgivningsbevis.

text: Offentliganställda tjänstemän har på grund av meddelarfriheten en generell möjlighet till undantag från tystnadsplikten – men inte handlingssekretessen – till den som kan offentliggöra uppgifterna i medier.

text: Efterforskningsförbudet innebär att myndigheter eller andra allmänna organ inte får efterforska vem som har lämnat ett meddelande med stöd av meddelarfriheten. Den som har tagit emot en uppgift som lämnats för publicering med stöd av meddelarfriheten har tystnadsplikt beträffande meddelarens identitet.

text: Vissa tystnadsplikter som gäller viktiga allmänna intressen har dock tillåtits inskränka meddelarfriheten. I slutet av varje kapitel av offentlighets- och sekretesslagen anges för vilka paragrafer meddelarfrihet inte gäller och 44 kap offentlighet och sekretesslagen anges generella undantag för viss typ av uppgifter som inte heller omfattas av meddelarfrihet.

title: Meddelarfrihet


text: En indirekt skatt på konsumtion av varor och tjänster.

text: Varje led i en produktions- och distributionskedja tar ut skatt för det mervärde (den värdetillväxt) som tillförts i det ledet (genom exempelvis bearbetning och hantering). Varje led i en sådan kedja utgörs av en

text: näringsidkare

text: som får dra av den ingående mervärdesskatt som denne betalt till tidigare led från den utgående mervärdesskatt som tas ut vid försäljning. Detta leder till att det är slutkonsumenten som i praktiken betalar skatten, men att insamlingen av densamma görs av de olika leden i kedjan.

text: Mervärdesskatt benämns ofta moms (från mervärdesomsättningsskatt) i dagligt tal.

text: Bestämmelser om mervärdesskatt finns i

text: Mervärdesskattelagen (1994:200)

text: . I

text: 1 kap. 1 §

text: anges när mervärdesskatt ska betalas till staten: #vid sådan omsättning inom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs i en yrkesmässig verksamhet, #vid skattepliktigt gemenskapsinternt förvärv av varor som är lös egendom, om inte omsättningen är gjord inom landet, eller #vid sådan import av varor till landet som är skattepliktig.

title: Mervärdesskatt


text: Migrationsdomstol är en

text: specialdomstol

text: som handlägger överklaganden av

text: beslut

text: från

text: Migrationsverket

text: samt

text: Rikspolisstyrelsen

text: gällande

text: utlänning

text: ars rätt till vistelse i landet med mera samt gällande ansökningar om svenskt medborgarskap.

text: Det finns tre migrationsdomstolar i landet och dessa är knutna till

text: förvaltningsrätten i Stockholms län

text: förvaltningsrätten i Göteborg

text: samt

text: förvaltningsrätten i Skåne län

text: Migrationsöverdomstolen, dit mål från migrationsdomstolarna kan överklagas, är en avdelning på

text: kammarrätten i Stockholm

text: Migrationsöverdomstolens beslut kan inte överklagas.

title: Migrationsdomstol


text: Migrationsverket är en

text: myndighet

text: som prövar frågor om

text: visum

text: , arbetstillstånd och uppehållstillstånd för utlänningar enligt

text: Utlänningslagen (2005:716)

text: Verkets

text: webbsida

title: Migrationsverket


text: Med miljöfarlig verksamhet avses enligt

text: 9 kap. miljöbalken

text: utsläpp av avloppsvatten, fasta ämnen eller gas från mark, byggnader eller anläggningar i mark, vattenområden eller grundvatten,

text: användning av mark, byggnader eller anläggningar på ett sätt som kan medföra olägenhet för människors hälsa eller miljön genom annat utsläpp än som avses i 1 eller genom förorening av mark, luft, vattenområden eller grundvatten, eller

text: användning av mark, byggnader eller anläggningar på ett sätt som kan medföra olägenhet för omgivningen genom buller, skakningar, ljus, joniserande eller icke-joniserande strålning eller annat liknande.

text: Nya regler gäller för tillstånd för och anmälan av miljöfarlig verksamhet gäller från den 1 augusti 2008:

text: Naturvårdsverket: Tillstånd och anmälan för miljöfarlig verksamhet

title: Miljöfarlig verksamhet


text: Arbetstagarorganisation som arbetsgivaren inte har ingått

text: kollektivavtal

text: med men som har medlemmar på arbetsplatsen, jfr

text: kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisation

title: Minoritetsorganisation


text: Misshandel är ett

text: brott

text: enligt

text: 3 kap 5 § brottsbalken

title: Misshandel


text: Uppskov med betalning genom ett allmänt påbud

title: Moratorium


text: Dödning

text: av skuldebrev eller annan handling.

title: Mortifikation


text: Den viktigaste delen av ett kommittébetänkande ur rättskällesynpunkt. Publiceras i serien

text: Statens offentliga utredningar

text: tillsammans med lagförslag.

title: Motiv


text: Vittnen och parter ska höras muntligen, inte via inlämnade eller upplästa inlagor.

text: Muntlighetsprincipen, som är huvudregeln vid tvistiga tvistemål och brottmål, innebär att vittnen och parter ska höras muntligen, och att parterna som huvudregel inte får ge in eller läsa upp skriftliga inlagor (dvs ett uppläsningsförbud). Den finns uttryckt i

text: RB 43:5

text: (tvistemål, se även

text: RB 42:13

text: ) samt

text: RB 46:5

text: (brottmål). Muntlighetsprincipen är en konsekvens av

text: omedelbarhetsprincipen

text: s krav på att rätten ska avgöra målet på vad de sett och hört under huvudförhandlingen – detta då det anses svårare att vid lyssning tillgodogöra sig innehåll på skriftspråk jämfört med talspråk.

text: Det kan dock vara tillåtet att läsa upp exempelvis en redogörelse för komplicerade tekniska förhållanden om detta gör att omständigheterna blir lättare att förstå.

text: Undantag från muntlighetsprinceipen:

text: Otvistiga tvistemål, som behandlas med summarisk process, använder skriftlig handläggning

text: Mål där endast

text: rättsfrågan

text: (inte någon

text: bevisfråga

text: ) är tvistig kan avgöras utan huvudförhandling (

text: RB 42:18

text: 1 st 5 p)

title: Muntlighetsprincipen


text: Myndighet är samtliga statliga och kommunala organ med - undantag för beslutande politiska församlingar - är myndigheter enligt

text: regeringsformen

text: Regeringsformens

text: indelning utgår från organisationsformen, inte från vilken funktion organet har.

text: Regeringen - men inte

text: riksdagen

text: som är en beslutande politisk församling - myndighet.är

text: För rättskipningen finns

text: domstol

text: ar och för den offentliga förvaltningen

text: statlig

text: a och

text: kommunal

text: a förvaltningsmyndigheter.

text: Även om staten skulle ha kontroll genom att äga

text: aktie

text: rna i ett

text: aktiebolag

text: blir det inte en myndighet även om det skulle ha förvaltningsuppgifter. Ett exempel är AB Svensk Bilprovning, som alltså inte är en myndighet.

text: Begeppet förvaltningsmyndighet omfattar alla myndigheter utom regeringen och domstolarna.

text: Statistiska centralbyrån

text: SCB

text: ) ska föra ett

text: register

text: över statliga myndigheter.

text: Enligt registret finns det #Statliga förvaltningsmyndigheter (256 st) #Myndigheter under riksdagen (4 st) #Statliga affärsverk (4 st) #AP-fonder (6 st) #Domstolsverket samt domstolar (106 st) #Rikspolisstyrelsen och polismyndigheter (23 st) #Lantmäteriet samt lantmäterimyndigheter (20 st) #Svenska utlandsmyndigheter (102 st)

title: Myndighet


text: Ett beslut eller annan åtgärd som fattas av en myndighet och som är ett uttryck av makt över en medborgare.

text: Det är endast "utövning av befogenhet att för enskild bestämma om förmån, rättighet, skyldighet, disciplinär bestraffning eller annat jämförbart förhållande" som räknas som myndighetsutövning. Annat som myndigheten ägnar sig åt räknas inte in i myndighetsutövningen, exempelvis avtal eller affärsmässig verksamhet.

text: Myndighetsutövning kan bestå av både gynnande och betungande beslut. Den enskilde kan inte överklaga ett gynnande beslut, utan endast beslut som formellt sett går den sökande emot (det spelar alltså ingen roll om den enskilde upplever beslutet som betungande: är det formellt sett gynnande kan det inte överklagas, se

text: 22 § förvaltningslagen

text: I vissa fall kan en privat aktör ges i uppdrag att utöva myndighetsutövning som är tvingande för den enskilde, så som

text: AB Svensk Bilprovning

title: Myndighetsutövning


text: Människosmuggling är när någon

text: uppsåt

text: ligen hjälper en

text: utlänning

text: att olovligen komma in i eller passera genom Sverige, medlemsstat i

text: EU

text: eller Island, Norge eller Schweiz enligt

text: 20 kap. 8 § utlänningslagen

text: Påföljden är

text: fängelse

text: i högst två år.

text: Grovt brott är om brottet * utförts mot ersättning eller * utgjort ett led i en verksamhet som avsett ett stort antal personer, eller * utförts under former som innebär livsfara för utlänningen eller * utförts under hänsynslösa former.

text: Påföljden blir då fängelse lägst sex månader och högst sex år.

text: Är brottet att anse som ringa döms till

text: böter

text: eller fängelse i högst sex månader enligt

text: 20 kap. 8 § andra st.

text: UL.

title: Människosmuggling


text: Mål är domstolens gemensamma beteckning för

text: brottmål

text: och

text: tvistemål

title: Mål


text: Narkotika är vad som klassats som narkotika av

text: Läkemedelsverket

text: Förteckning över narkotikaklassade ämnen finns i

text: verkets författningssamling, LVFS

text: Den senaste förteckningen är LVFS (

text: ), ändrad och omtryckt 2000:7, senast ändrad 2009:4.

text: En mer lättläst förteckning är fogad som bilaga till

text: förordningen (1992:1554) om kontroll av narkotika

text: Straffrättens klassificering av narkotikas farlighet:

text: Narkotikas farlighetsklassificering.

title: Narkotika


text: Narkotikabrott är den typ av gärningar som straffbelagts i

text: narkotikastrafflagen (1968:64)

text: eller när det gäller narkotikasmuggling i

text: lagen (2000:1225) om straff

text: för

text: smuggling

title: Narkotikabrott


text: Lagen (

text: ) om hushållning med naturresurser m.m. (naturresurslagen) upphävdes 1999 och ersattes av bestämmelser i

text: miljöbalken

title: Naturresurslagen


text: Tanken att man ur naturen själv eller det mänskliga förnuftet skulle kunna härleda generella rättsliga principer.

title: Naturrätt


text: Naturvårdslagen (1964:822)

text: upphävdes 1997 och ersattes av bestämmelser i

text: miljöbalken

title: Naturvårdslagen


text: En

text: processrätt

text: slig princip som innebär att samma sak får inte prövas två gånger.

text: En fråga som redan varit upp för bedömning i en rättegång får inte återigen tas upp till prövning efter att den första domen vunnit laga kraft. Principen återfinns i RB

text: 17 kap. 11 § 3 st.

text: Se även

text: rättskraft

text: och

text: res judicata

title: Ne bis in idem


text: Då

text: inteckning

text: en flyttas till ett sämre förmånsläge, d.v.s. det sker en ändring av säkerhetsnivån (se

text: 22 kap. 9 § jordabalken

title: Nedsättning


text: Huvudregeln i svensk rätt är att man måste acceptera ett avtal för att bli bunden av det. Man kan inte bli bunden på grund av sin passivitet. (synonym:

text: Negativ avtalsverkan

text: Negativa säljmetoder godtas som huvudregel alltså inte. Ett exempel på detta är att försäljare ibland kan skicka fakturor (

text: anbud

text: ) eller varor utan att man beställt någonting aktivt. Normalt behöver man då inte skicka tillbaka varan eller tacka nej för att slippa betala.

text: När det gäller förnyelser av försäkringar eller prenumerationer kan det dock vara tillåtet med negativ avtalsbindning. Då kan säljaren skicka ut en faktura med ett inbetalningskort och mottagaren blir betalningsskyldig om han inte aktivt markerar att han inte vill förnya avtalet.

text: Se även

text: passivitetsbindning

title: Negativ avtalsbindning


text: Huvudregeln i svensk rätt är att man måste acceptera ett avtal för att bli bunden av det. Man kan inte bli bunden på grund av sin passivitet så kallad negativ avtalsverkan. (synonymt:

text: Negativ avtalsbindning

text: Negativa säljmetoder godtas som huvudregel alltså inte i svensk rätt. Ett exempel på detta är att försäljare ibland kan skicka fakturor (

text: anbud

text: När det gäller förnyelser av försäkringar eller prenumerationer kan det dock vara tillåtet med negativ avtalsverkan. Då kan säljaren skicka ut en faktura med ett inbetalningskort och mottagaren blir betalningsskyldig om han inte aktivt markerar att han inte vill förnya avtalet.

text: Många bokklubbar har en typ av negativ avtalsverkan. Om man nappar på ett erbjudande ingår man skriftligen ett avtal där man exempelvis binder sig att köpa månadens bok eller liknande om man inte aktivt tackar nej.

text: Se även

text: passivitetsbindning

title: Negativ avtalsverkan


text: Det belopp som ger den skadelidande ersättning för direkta förluster vid ett

text: kontraktsbrott

text: Jfr

text: positivt kontraktsintresse

title: Negativt kontraktsintresse


text: Utförande av en syssla utan att

text: uppdragsavtal

text: träffats

title: Negotiorum gestio


text: Rätt att nyttja eller bruka någon annans egendom (vanligtvis

text: fast egendom

text: Den viktigaste formen av nyttjanderätt är

text: hyra

text: , men andra vanliga former är

text: arrende

text: och

text: tomträtt

title: Nyttjanderätt


text: Nämndeman är en icke juridiskt utbildad domare som kan tjänstgöra i

text: tingsrätt

text: förvaltningsrätt

text: hovrätt

text: och

text: kammarrätt

text: i vissa mål.

title: Nämndeman


text: För häleri döms den som i näringsverksamhet eller såsom led i en verksamhet, som bedrivs vanemässigt eller annars i större omfattning, på ett sätt som är ägnat att försvåra ett återställande förvärvar eller mottar något som skäligen kan antas vara frånhänt annan genom brott enligt

text: 9 kap. 6 § andra st brottsbalken

title: Näringshäleri


text: "En

text: fysisk

text: eller

text: juridisk person

text: som handlar för ändamål som har samband med den egna

text: näringsverksamhet

text: en" (

text: 1 § 4 st konsumentköplagen

text: Begreppet defineras på samma eller liknande sätt i ett stort antal andra lagar, framförallt på

text: konsumenträtt

text: ens område. Med näringsverksamhet avses att verksamheten ska vara av ekonomisk art, samt att den ska drivas yrkesmässigt och med viss omfattning och varaktighet. Verksamheten bedrivs vanligtvis av en juridisk person genom någon bolagsform, exv

text: aktiebolag

text: , men kan också drivas av enskilda fysiska personer.

text: En fysisk person kan i ett sammanhang räknas som näringsidkare och i ett annat räknas som privatperson eller

text: konsument

text: . En bilförsäljare räknas som näringsidkare när denne säljer bilar i sin egen verksamhet, men räknas som konsument när denne handlar matvaror för eget bruk på sitt lokala snabbköp.

title: Näringsidkare


text: Närstående rättigheter

text: Utövande konstnärer: 45 §

text: Producenter: 46 §

text: Databaser och kataloger: 49 §

text: Fotografier: 49a §

text: Sanktioner

text: Samma som i övriga upphovsrätten (

text: 57 §

text: URL)

title: Närstående rättigheter (1)


text: Nåd kan beviljas av

text: regeringen

text: enligt 11 kap. 13 §

text: regeringsformen

text: Genom nåd kan straff avkortas eller upphävas.

title: Nåd


text: Ett provisoriskt testamente som under vissa förutsättningar gäller under begränsad tid.

text: Om

text: testamentsgivare

text: n lider av en sjukdom, eller någon annan sorts nödsituation gör det omöjligt för denne att upprätta ett

text: testamente

text: , kan ett nödtestamente upprättas (men bara då). Det kan ske antingen genom att testamentsgivaren inför två vittnen som uppfyller kraven i

text: 10 kap. 4 § ärvdabalken

text: muntligen beskriver sin vilja eller genom att testamentsgivaren för hand skriver ned sin vilja och själv undertecknar dokumentet (s.k. holografiskt testamente).

text: Ett nödtestamente är bara giltigt till dess att tre månader förflutit från den tidpunkt då testamentsgivaren kunnat upprätta ett vanligt testamente.

title: Nödtestamente


text: En vinst som en part gjort på en annan parts bekostnad, utan stöd i avtal eller lag.

text: Generellt anses det inte finnas någon skyldighet att återbetala en sådan vinst enligt svensk rätt.

text: Condictio indebiti

text: kan dock anses vara en form av obehörig vinst (se exv HD:s resonemang i

text: NJA 1999 s 575

text: - resonemanget har dock kritiserats av Hellner i artikeln "Betalning av misstag", JT 1999-2000 s 413), och för sådana vinster finns det i allmänhet ett återbetalningskrav.

text: Se även

text: Mårten Schultz:

text: "Obehörig vinst rediviva"

text: , SvJT 2009 s 946

text: Claes Martinsson:

text: Att återuppliva något som aldrig levt...

title: Obehörig vinst


text: Obiter dictum används för att beteckna en sidoanmärkning som inte rör själva huvudfrågan i en dom.

text: Jfr

text: ratio decidendi

title: Obiter dictum


text: När en person har att bedöma en situation och kopplar bort alla känslor som en filmkamera eller robot, skulle göra agerar personen objektivt. Oavsett vilken människa som bedömer situationen kommer de alla att beskriva situationen likadant. Vad och hur en person som var i situationen kände är oväsentligt.

text: Inom straffrätten används begreppet objektivt rekvisit för att beskriva de delar av ett lagrum som beskriver vad som har hänt i en viss given situation. Att någon dödar en annan människa, är objektiva rekvisit. Det är det faktiska handlandet som en filmkamera kan beskriva. Om det däremot skedde med avsikt att döda eller av slarv kan det leda till olika straff men detta utgör

text: subjektiva rekvisit

title: Objektiv


text: Offentlig försvarare är en försvarare för

text: tilltalad

text: som domstol kan utse enligt

text: 21 kap. 3 § rättegångsbalken

title: Offentlig försvarare


text: Med offentlig handling menas en handling som är allmän, förvaras hos en myndighet och som inte omfattas av sekretess. Observera att begreppet offentlig handling inte ska förväxlas med begreppet

text: allmän handling

title: Offentlig handling


text: Principen att handlingar hos myndigheter ska vara tillgängliga för allmänheten.

text: Alla handlingar (pappersdokument eller elektroniska handlingar) som är inkommna till en myndighet, eller upprättade hos myndigheten, och som förvaras hos myndigheten, är som huvudregel offentliga. Detta innebär att var och en har rätt att få läsa handlingarna och även (mot avgift) få en papperskopia på dem.

text: Från denna huvudregel finns många undantag; vissa handlingar anses inte som allmänna (exv de som är addresserade till en tjänsteman i sin egenskap som privatperson) eller offentliga (de som omfattas av någon typ av

text: sekretess

text: Offentlighetsprincipen uttrycks i TF

text: 2 kap

text: , och reglerna för sekretess finns i offentlighets- och sekretesslagen.

text: Inom processrätten används offentlighetsprincipen i en liknande, men särskild betydelse: att förhandlingar inför domstol ska vara offentlig. (

text: RB 5:1

title: Offentlighetsprincipen


text: En

text: myndighet

text: s eller

text: domstol

text: s prövning av en fråga på eget initiativ.

text: Frågan måste alltså inte ha åberopats av någon enskild part för att prövas, utan domstolen eller myndigheten får efter fritt skön anse frågan vara uppe till prövning. När domstolen eller myndigheten utför en officialprövning så sägs den handla

text: ex officio

text: Se även

text: officialprincipen

title: Officialprövning


text: Oklarheter i avtalsvillkor tolkas till nackdel för den som formulerat villkoret.

text: Den i stort oskrivna rättsprincip som säger att oklarheter i avtalsvillkor bör tolkas till nackdel för den part som svarat för villkorsformulerandet. För konsumentförhållanden finns detta uttryckt i AVKL 10 §, men den gäller även i andra förhållanden.

title: Oklarhetsregeln


text: Att hota någon med en brottslig handling, exempelvis genom att lyfta vapen mot personen. Se kommentaren till

text: 4 kap. 5 § brottsbalken

title: Olaga hot


text: Olovlig avlyssning gör sig den skyldig till som i hemlighet utan att själv delta avlyssnar eller spelar in tal i enrum eller samtal mellan andra.

text: Samma sak gäller om han avlyssnar eller spelar in förhandlingar vid sammanträde eller annat möte, som allmänheten inte har tillträde till och som han själv icke deltar i eller som han obehörigen berett sig tillträde till.

text: Påföljden är böter eller

text: fängelse

text: i högst två år enligt

text: 4 kap. 9 a § BrB

text: Lovlig avlyssning får utföras av

text: SÄPO

text: och polismyndighet efter tillstånd av

text: domstol

title: Olovlig avlyssning


text: Olovligt brukande är ett

text: brott

text: enligt

text: 10 kap. 7 § Brottsbalken

text: Att enbart bruka något är inget brott. Från paragrafen:

text: : Om någon olovligen brukar någon annans sak och därigenom vållar skada eller olägenhet, döms han för olovligt brukande till

text: böter

text: eller

text: fängelse

text: i högst ett år.

text: : Detsamma skall gälla, om innehavaren av en

text: fastighet

text: brukar denna till men för annans rätt till den genom att olovligen bygga, gräva, plöja, ta upp väg, låta kreatur beta eller vidta någon annan dylik åtgärd.

text: : Är brottet grovt, döms till fängelse, lägst sex månader och högst fyra år.

text: Från förarbetena (NJA II 1942 s 473):

text: : Vid olovligt brukande förutsättes för straffbarhet dels att gärningsmannen brukar saken

text: uppsåt

text: ligen, dels ock att han därigenom uppsåtligen eller av

text: oaktsamhet

text: vållar

text: skada

text: eller olägenhet. Härigenom har tillämpningsområdet begränsats till de verkligt straffvärda gärningarna, huvudsakligen sådana genom vilka gärningsmannen åsidosätter den skyldighet att väl vårda godset som gäller beträffande såväl anförtrodd egendom som

text: hittegods

text: . Med skada åsyftas förmögenhetsskada. Det är alltså närmast fråga om straffbeläggande av vållande till skada, ouppsåtlig skadegörelse som sker genom brytande av vårdnadsplikt. Emellertid har gärningen ansetts straffvärd även om den lett till ringa eller ingen påvisbar skada och det fordras därför ej att skada inträtt utan blott att olägenhet uppkommit.

text: Tilltalad

text: som har brukat två bilar i det ena fallet under fyra och i det andra fallet under tre veckor efter hyrestidens utgång har dömts för olovligt brukande eftersom risk har förelegat att bilarna härigenom skulle skadas enligt

text: NJA 1987 s. 388

title: Olovligt brukande


text: En lantmäteriförrättning där mark byts mellan olika fastigheter.

text: Se

text: Lantmäteriets hemsida

text: för mer information.

title: Omarrondering


text: Rättens

text: dom

text: får bara grundas på vad som förekommit vid huvudförhandlingen enligt

text: 17 kap. 2 § rättegångsbalken för tvistemål

text: och

text: 30 kap. 2 § för brottmål

text: Rätten får enligt omedelbarhetsprincipen endast fästa avseende vid

text: bevisfakta

text: som direkt iakttagits av rätten under huvudförhandlingen eller bevisfakta som man kan sluta sig till från vad som direkt iakttagits. Om en part framför något under förberedelsen får alltså inte inte rätten ta hänsyn till detta om det inte upprepas under huvudförhandlingen. Principen syftar till att rätten ska ha bra förutsättningar att få överblick och kunna värdera hela bevismaterialet i ett sammanhang.

text: Inställs huvudförhandlingen, får rätten ändå ta upp muntlig bevisning, om det är tillåtet enligt reglerna om förhör utom huvudförhandling och den som skall höras finns tillgänglig enligt

text: kap.3 § rättegångsbalken

text: Ett par konsekvenser av omedelbarhetsprincipen är att rätten inte får grunda dom på vad som antecknats i protokollet från huvudförhandlingen - domen måste grundas på vad som direkt iakktagits - och inte heller på vad den enskilda domaren har för privat kunskap från utanför sin yrkesutövning (med undantag för s.k. notoriska fakta)

title: Omedelbarhetsprincipen


text: Arbetsgivare

text: ns skyldighet att, om möjligt, omplacera en

text: arbetstagare

text: istället för att

text: säga upp

text: denne.

text: Omplaceringsskyldigheten, som uttrycks i LAS

text: 7 § 2

text: st, innefattar att arbetsgivaren ska försöka bereda annat arbete hos sig, men även andra typer av åtgärder, t.ex. att anpassa arbetet till den anställdes förutsättningar eller lära upp den anställde att sköta nya uppgifter, om detta kan ske inom rimlig tid. Däremot sträcker sig inte skyldigheten utanför arbetsgivarens egna verksamhet eller till att inrätta en ny befattning.

text: När man bedömer omplaceringsskyldighetens omfång tittar man på företagets storlek – ju större företag desto längre sträcker sig arbetsgivarens omplaceringsskyldighet.

title: Omplaceringsskyldighet


text: Ett kirurgiskt ingrepp för att helt eller delvis avlägsna förhud runt penis, som inte sker av medicinska skäl.

text: I lagstiftningen syftar begreppet enbart på manlig omskärelse. Begreppet "kvinnlig omskärelse" betecknas numera

text: könsstympning

text: , se

text: lag (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor

title: Omskärelse


text: Lagen (

text: ) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. (omsorgslagen) upphävdes 1994 och ersattes av bestämmelser i

text: lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade

title: Omsorgslagen


text: Att veta om ett missförhållande vid exempelvis ett avtals tillkomst. Ond tro kan även grundas på vad man "bort inse" se t.ex AvtL

text: 32 §

text: . Motsats till

text: god tro

text: Se även:

text: tillitsgrundsatsen

text: löftesprincipen

text: och AvtL

text: 39 §

title: Ond tro


text: Ett

text: laga fång

text: som kräver någon typ av motprestation, exempelvis

text: köp

text: eller

text: byte

text: Jfr

text: benefikt fång

title: Oneröst fång


text: En

text: fordran

text: som inte omfatttas av någon

text: säkerhetsrätt

text: eller

text: förmånsrätt

text: Om det vid en

text: konkurs

text: finns några pengar kvar i

text: konkursbo

text: et efter att fordringsägare med

text: särskild

text: och

text: allmän förmånsrätt

text: fått betalt så får de oprioriterade fordringsägarna dela på eventuella pengar som finns kvar (upp till fordringarnas belopp).

title: Oprioriterad fordran


text: Information som inte är ordnad utifrån personuppgifter, exv löpande text.

text: Enligt

text: personuppgiftslagen

text: ska all behandling av

text: personuppgift

text: er uppfylla vissa krav. Beroende på hur uppgifterna lagrats kan antingen

text: hanteringsmodellen

text: eller

text: missbruksmodellen

text: bli tillämplig. Huvudregeln är att missbruksmodellen (som är enklare att följa) ska användas om uppgifterna lagrats i ostrukturerad form, exempelvis löpande text. Syftet med åtskillnaden är att göra det möjligt att utföra mer vardagliga sysslor, som i och för sig medför personuppgiftshantering, utan att betungas av de ganska komplicerade reglerna i hanteringsmodellen.

title: Ostrukturerat material


text: I princip alla avtal som borde ha upphandlats enligt LOU där den upphandlande myndigheten struntat i att upphandla enligt regelverket.

text: "Konkurrensverkets exempel på otillåtna direktupphandlingar"

title: Otillåten direktupphandling


text: Latin för "Avtal skall hållas", dvs regeln att ett avtal är juridiskt bindande.

text: Detta är en grundläggande regel inom avtalsrätt, även om den inte direkt går att utläsa ur någon specifik paragraf i AvtL.

text: Undantag från huvudregeln om att avtal ska hålla finns:

text: I AvtL

text: 3 kap

text: Om en part är

text: omyndig

text: eller har

text: förvaltare

text: Om en part lider av

text: psykisk störning

text: Vid formfel, om det krävs en form för giltighet, exempelvis vid köp av fast egendom

text: Om

text: rättshandling

text: en strider mot ett legalt förbud

text: Om

text: rättshandling

text: en strider mot goda seder (

text: pactum turpe

text: Om

text: rättshandling

text: en är förfalskad

text: Om det rör sig om ett konkurrensbegränsande avtal enligt

text: konkurrenslagen

text: 7 §

text: Se även:

text: rättshandlingars ogiltighet

text: ratihabera

text: och

text: avtalsfrihet

title: Pacta sunt servanda


text: "Olagligt eller omoraliskt syfte".

text: Om ett avtal rör brottslig verksamhet är detta inte bindande, exempelvis ett avtal om vadslagning mellan två privatpersoner. Denna princip finns dock inte direkt uttryckt i lag.

title: Pactum turpe


text: Ett bevis om

text: inteckning

text: som kan förekomma både som

text: skriftligt pantbrev

text: och

text: datapantbrev

text: Pantbrev utfärdas av inskrivningsmyndigheten på begäran av fastighetsägaren.

text: Se

text: 6 kap.

text: samt

text: 22 kap.

text: jordabalken

title: Pantbrev


text: En

text: säkerhetsrätt

text: genom vilken

text: borgenär

text: en kan framtvinga en försäljning av en sak för att få betalt för sin fordran.

text: Panträtten är en form av

text: säkerhetsrätt

text: (starkare än

text: retentionsrätt

text: ). Även om

text: gäldenär

text: en (pantens ägare) säljer saken (vilket han normalt sett har rätt till) utplånas inte panträtten, denna är alltså en

text: sakrätt

text: Vid en framtvingad försäljning (pantens realisation) har borgenären rätt till sin fordran ur pengarna som erhållits vid försäljningen, men inte mer. Eventuellt överskott går tillbaka till gäldenären. Om det istället blir ett underskott är gäldenären fortfarande skyldig kvarvarande belopp, såvida inte borgenären förklarar sig nöjd (vid pantsättning på pantlånekontor gäller detta alltid, se 8 § pantbankslag (

text: Det finns två typer av panträtter:

text: Panträtt (av lös sak)

text: /Handpanträtt

text: Hypotekarisk panträtt

title: Panträtt


text: En

text: panträtt

text: där den

text: sak

text: som utgör säkerhet

text: traderas

text: tilll

text: borgenären

text: Det vanligaste panträttsförfarandet är handpanträtt, då saken som panträtten gäller traderas till borgenären (såvida inte saken inte redan

text: besitts

text: av tredje man genom exempelvis

text: deposition

text: – i sådana fall räcker det med ett meddelande om utfästelse av panträtt till besittaren, s.k.

text: denuntiation

text: Alternativet, som används för exempelvis fartyg och flygplan, samt även fast egendom, är

text: hypotekarisk panträtt

text: Om pantens ägare (gäldenären) går i konkurs ger panträtten

text: förmånsrätt

text: , dvs borgenären kan framtvinga försäljning av saken och ha rätt till värdet därur framför övriga borgenärer.

text: Lagrum

text: HB

text: 10 Kap.

text: Lag (

text: ) om pantsättning av lös egendom som innehas av tredje man

text: Lag (

text: ) om kontoföring av finansiella instrument

text: Pantbankslag (

text: Lag (

text: ) om företagsinteckning

text: Lag (

text: ) om kommission

title: Panträtt (av lös sak)


text: Part är en juridisk beteckning på den som antingen är

text: kärande

text: , det vill säga den som stämt i ett mål, eller

text: svarande

text: i målet.

text: Målsägande eller den som är misstänkt för mobbning kan också vara part i mål som framgår av

text: RÅ 1997 ref. 26

title: Part


text: Partrederi är en bolagsform avsedd enbart för bedrivande av handelssjöfart. Ett partrederi bildas då två eller flera fysiska eller juridiska personer går samman för att bedriva sjöfart i förvärvssyfte för gemensam räkning på ett fartyg som dessa delägare (redare) själv äger till bestämda andelar.

text: Registrering i Sverige kan ske

text: på Skatteverket

title: Partrederi


text: Rätten att vara part i en rättegång.

text: Både fysiska och juridiska personer har partsbehörighet, men detta ska skiljas från

text: processbehörighet

text: , som inte gäller företag (eller underåriga, förutom i vissa omständigheter). Partsbehörigheten är förknippad med

text: rättskapacitet

title: Partsbehörighet


text: Förmåga att vara part i en rättegång.

text: Motsvaras av

text: rättskapacitet

text: i civilrätt. Fysiska och juridiska personer kan ha partshabilitet. Detta är inte samma sak som att ha rätt att uppträda i domstol och föra talan (

text: processhabilitet

text: ). Det är inte heller samma sak som att ha rättighet att processa i ett visst ärende (

text: talerätt

text: Se även

text: ställföreträdare

title: Partshabilitet


text: Pass är en sådan handling som

text: polismyndighet

text: utfärdar enligt bestämmelserna i

text: passlagen (1978:302)

title: Pass


text: Bundenhet genom passivitet. Ett vidare begrepp än

text: negativ avtalsverkan

text: då det förutom bundenhet till avtal kan röra sig om bundenhet till bevis. Se exempelvis 19 § och 21 § Lagen om handelsagenturer.

title: Passivitetsbindning


text: Kriterierna för vad som ska ses som en periodisk skrift anges i

text: 1 kap 7 § tryckfrihetsförordningen

text: . Det ska finnas en utgivningsplan och enligt den ska skriften komma ut med minst fyra nummer per år, komma ut på bestämda datum och under en och samma titel.

title: Periodisk skrift


text: Personlig integritet är den enskildes rätt att kontrollera vem som kan få tillgång till dennes privata information.

text: Lagrum

text: Personuppgiftslagen

text: Regeringsformen

text: 2 kap.

text: och

text: 12 §§

text: Europakonventionen

text: artikel 8

title: Personlig integritet


text: En uppsägning p.g.a. personliga skäl ska som huvudregel grunda sig på en bedömning av arbetstagarens lämplighet till att utföra arbetet och inte på enstaka fall av misskötsamhet. Undantaget är om förseelsen är så pass allvarlig att arbetstagaren har visat sig klart olämplig till fortsatt arbete.

text: Typsituationer där en uppsägning p.g.a. personliga skäl kan bli aktuell är t.ex.:

text: Misskötsamhet – Exempel på misskötsamhet är arbetsvägran, olämpligt uppträdande, olovlig frånvaro m.m. För saklig grund för uppsägning krävs en dokumenterad olämplighet hos arbetstagaren att sköta arbetet. Som nämnts ovan är enstaka tillfällen av misskötsamhet inte en saklig grund för uppsägning.

text: Samarbetssvårigheter – Dessa måste vara av allvarlig karaktär och uppsägning kan inte bli aktuell innan arbetsgivaren har undersökt alla möjligheter till omplacering av arbetstagaren.

text: Onykterhet – Även här gäller som huvudregel att endast upprepade förseelser leder till uppsägning. Om arbetstagaren bedöms vara alkoholist kan uppsägning dock inte bli aktuell då det räknas som sjukdomstillstånd, vilket normalt inte är skäl för uppsägning.

text: Sjukdom – Uppsägning till följd av sjukdom är som regel inte ett godtagbart skäl om det rimligen kan antas att arbetstagaren kommer att tillfriskna. Det anses inte heller godtagbart att säga upp en arbetstagare så länge denne får sjukpenning från Försäkringskassan. Arbetsgivaren har ett rehabiliteringsansvar och kan i princip inte säga upp en anställd som rehabiliteras. Skyldigheten sträcker sig dock inte längre än till att åtgärderna ska syfta till att arbetstagaren ska kunna återgå till arbete hos arbetsgivaren, men inte nödvändigtvis med samma arbetsuppgifter.

text: Brottslighet – Stöld, förskingring,

text: trolöshet mot huvudman

text: , misshandel och hot är vanligtvis grund för uppsägning. Undantag är om det rör sig om en bagatellartad förseelse eller om den bedöms ursäktlig. Enbart en misstanke om brott är inte tillräcklig grund för uppsägning. Om arbetstagaren begått brott utanför tjänsten ska en avvägning göras mellan arbetstagarens intresse av att behålla sitt jobb och arbetsgivarens intresse av att avbryta anställningen.

text: Konkurrerande verksamhet – Att bedriva konkurrerande verksamhet med arbetsgivaren är i allmänhet ett brytande av lojalitetsplikten en arbetstagare har gentemot sin arbetsgivare, vilket normalt utgör grund för uppsägning. Det krävs dock att att konkurrensen tillfogar arbetsgivaren en mer påtaglig ekonomisk skada. Även planer på att starta en konkurrerande verksamhet kan betraktas som illojalitet mot arbetsgivaren.

text: I lojalitetsplikten ingår även att man inte får sprida skadliga uppgifter om företagsledningen. Ett exempel på detta som torde vara relativt vanligt är att man baktalar chefen på internetforum, vilket alltså kan vara grund för uppsägning.

title: Personliga skäl


text: Kroppslig eller psykisk skada som orsakats av någons handlande.

text: En personskada kan leda till ekonomiska förluster (läkarkostnader, inkomstförlust) och ideella förluster (

text: sveda och värk

text: lyte och men

text: ). Om den skadevållande varit vårdslös ska denne ersätta den skadelidande både den ekonomiska och den ideella skadan (

text: SkL 2:1

title: Personskada


text: Information som direkt eller indirekt handlar om en levande person.

text: Begreppet defineras i

text: 3 § personuppgiftslagen (1998:204)

text: . Eftersom

text: personuppgiftslagen

text: är den svenska implementationen av dataskyddsdirektivet (

text: ) är även dess definition, i

text: artikel 2 a

text: ), av begreppet intressant:

text: : varje upplysning som avser en identifierad eller identifierbar fysisk person (den registrerade). En identifierbar person är en person som kan identifieras, direkt eller indirekt, framför allt genom hänvisning till ett identifikationsnummer eller till en eller flera faktorer som är specifika för hans fysiska, fysiologiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet

text: Definitionen är mycket bred och omfattar förutom exempelvis namn och personnummer även information som bara indirekt handlar om en person (exempelvis ett målnummer i en dom) eller som kräver extra information för att kunna hänföras till en person (som ett tilldelat IP-nummer vid en viss tidpunkt).

text: Ostrukturerade personuppgifter

text: Personuppgiftslagen

text: (och dataskyddsdirektivet) skrevs i första hand för att skydda enskilda mot integritetskränkningar genom insamling av omfattande och/eller känsliga uppgifter i datoriserade register. Sådana register utmärks av att man lätt kan få fram all information som gäller en viss person, eller kan samköra uppgifter i två eller flera register för att göra informationssammanställningar om en viss person. För att få ha ett sådant register måste den

text: personuppgiftsansvarig

text: e se till att följa ett ganska omfattande regelverk (den s.k.

text: hanteringsmodellen

text: I många sammanhang förekommer personuppgiter som inte är strukturerade på ett sånt sätt att det lätt går att sammanställa eller söka fram uppgifter om en enskild person - exempelvis omnämnande i löpande text, digitalfotografier på en person, eller digitala ljud- och videoinspelningar. För att hantera sådana ostrukturerade personuppgifter behöver den personuppgiftsansvarige bara följa en enklare reglering (den s.k.

text: missbruksmodellen

text: Gränsen mellan strukturerade och ostrukturerade personuppgifter är inte knivskarp – allt som finns lagrat digitalt är strukturerat i någon mån, och ofta är frågan om det går sammanställa eller söka mer beroende av verktygen som används, snarare än informationsmängden som sådan. Lagstiftningen har, bland annat med tanke på den tekniska utvecklingen, inte utformats med fasta ramar och kriterier för var gränsen ska gå. För en mer genomgående diskussion om gränsdragningen, se

text: Prop. 2005/06:173

text: , avsnitt 8.1.

title: Personuppgift


text: Personuppgiftsansvarig är, enligt

text: 3 § PUL

text: , den som ensam eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen med och medlen för behandlingen av personuppgifter.

title: Personuppgiftsansvarig


text: Den del i en rättegång då parterna (eller deras ombud) analyserar det material de fört fram under sakframställningen i syfte att argumentera varför målet ska avgöras på visst sätt.

title: Plädering


text: En tjänsteman hos en

text: polismyndighet

title: Polisman


text: Polismyndighet är den myndighet i varje

text: län

text: som ansvarar för polisverksamheten inom länet enligt

text: 4 § polislagen

text: Polisman

text: är tjänsteman hos polismyndighet, i den mån inte annat föreskrivs av

text: regeringen

title: Polismyndighet


text: Det belopp som försätter den skadelidande i samma ekonomiska läge som om avtalet (kontraktet) hade fullgjorts.

text: När en avtalspart har orsakat ett

text: kontraktsbrott

text: som lett till skada för den andra parten är den första parten vanligtvis skadeståndsskyldig. För att beräkna skadeståndets storlek används begreppet "positivt kontraktintresse", som ska innefatta:

text: de direkta förluster som den andra parten haft såväl

text: ersättning för den vinst som den andra parten hade fått genom ett fullgjort avtal.

text: Vid vissa omständigheter, exempelvis när en omyndig part påstått sig vara myndig, begränsas skadeståndsskyldigheten till det

text: negativa kontraktsintresset

title: Positivt kontraktsintresse


text: Tillbaka till huvudsidan för - En samling med författningar av intresse för migrationsrätt

text: Praxis från Europadomstolen

text: Lite kort om Europadomstolen

text: Domstolens domar är rättsligt bindande för den berörda staten men Europadomstolen är inte någon överinstans, den kan bara konstatera om staten brutit mot konventionen eller ej. Om domstolen finner att en stat brutit mot konventionen så kan den inte ändra eller undanröja ett tidigare fattat beslut som en nationell myndighet eller domstol fattat, utan endast döma ut ett skadestånd till klaganden

text: Om du avser att klaga till Europadomstolen, så kontrollera att ditt klagomål uppfyller kraven i följande

text: checklista för överklaganden till Europadomstolen

text: För den som önskar en

text: mer gedigen handbok så finns det mer utförliga instruktioner här

text: , dock inte på svenska.

text: Europadomstolens domar

text: Databas över Europadomstolens domar

text: För att få en lista över domar så kan du uppe till vänster under fältet "Document collections" markera rutan "Judgments". För att få fram en lista på domar där Sverige är part kan du under fältet Filters/State/More... markera Sweden och välja OK.

text: Domstolsverkets nyhetsbrev 2001-01 t.o.m. 2011-06

text: Domstolsverket gav under 2001-01 t.o.m. 2011-06 ut ett nyhetsbrev rörande den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna. Sidan återfinns på Domstolsverkets webbplats

text: Nytt från Europadomstolen

text: På Sveriges domstolars webbsida finns också ett register över domar som har refererats i tidigare nyhetsblad, från och med nr 1/01. Registret består av en Excel-fil som öppnas i ett nytt fönster och består av sju olika kolumner. Registret kan sorteras efter bl.a. part, svarandestat eller avgörandedag. Det finns även en hjälpinstruktion med anvisningar om hur man lättast hittar, sorterar och söker i registret. Där finns även en beskrivning med tydliga exempel på hur man går till väga för att hitta i registret.

text: Svenska sammanställningar av praxis från Europadomstolen

text: Mänskliga rättigheter - Regeringens webplats om mänskliga rättigheter

text: Sammanställning av Praxis från Europadomstolen av intresse för migrationsrätt från 2011-06 och framåt

text: Även om allt från Europadomstolen kan vara av intresse så ligger fokus på utlänningsrätt.

text: Domar mot Sverige i Europadomstolen *

text: 2011 Jul-Dec

text: 2012 Jan-Jun

text: 2012 Jul-Dec

text: 2013 Jan-Jun

text: Domar av intresse mot övriga länder i Europadomstolen *

text: 2011 Jul-Dec

text: 2012 Jan-Jun

text: 2012 Jul-Dec

text: 2013 Jan-Jun

title: Praxis från Europadomstolen


text: Tillbaka till huvudsidan för - Praxis från Europadomstolen

text: CASE OF AHORUGEZE v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: Bakgrund

text: På begäran av utländsk behörig myndighet beslutade domstol att utlämna en person med stöd av

text: 23 § Lag (1957:668) om utlämning för brott

text: pga. av bland annat folkrättsbrott. Personen överklagade på den grunden att den riskerade att inte få en rättvis rättegång på de grunder att; # mottagarlandet inte skulle respektera principen om likställda parter och fråntas rätten att pröva bevisning samt åberopa egna vittnen. # eventuella egna vittnen kunde inte garanteras skydd. # mottagarlandet saknade rättsskydd i hemlandet. # mottagarlandets domare skulle inte var objektiva. Domstolen konstaterade att art. 6 EKMR kunde bli aktuellt i fråga om utlämning men för att förhindra en utlämning måste det avse en “flagrant denial of justice" (p. 114).

text: Flagrant övergrepp av art. 6 EKMR

text: Med flagrant övergrepp avses ett övergrepp som är så allvarligt att det är ett agerande i direkt strid mot den fundamentala innebörden av rätten till en rättvis rättegång att det kan resultera i en nullifcation eller en total förintesle av innebörden i artikeln. Ett flagrant övergrepp sträcker sig längre än vad som krävs för att en konventionsstat ska anses ha brutit mot de säkerhetsrutiner som anges i art. 6 EKMR. (p. 115). Bevisbördan för att det föreligger risk för ett flagrant övergrepp ligger initialt hos den som ska utlämnas för att därefter övergå på konventionsstaten att visa att det inte föreligger tvivel om risken vid en utlämning. (p. 116 -it is for the Government to dispel any doubts about it).

text: Likställda parter och vittnen

text: Det svåra för klaganden var att visa att domstolen i landet den riskerade utlämnas till inte skulle beakta principen om likställda parter och fråntas rätten att pröva bevisning och åberopa egna vittnen, (p 120). Rätten att få åberopa egna vittnen avser både möjligheten för vittnen att avge vittnesmål även om de befann sig i annat land än mottagarlandet samt vittnesskydd, (p 120-122). Denna prövning ska göras objektivt baserad på fakta i mottagarlandet och får inte avse en rimlighetbedömning, (p. 121). Domstolen fann inga skäl som talade för att ett övergrepp av art. 6 EKMR skulle ske i denna del (p. 123)

text: Brist på rättsskydd

text: Sökanden hade invänt det saknades kompetenta jurister och rättsskydd i mottagarlandet. Domstolen konstaterar på objektiva grunder att klaganden hade möjlighet att anlita inte bara jurister från det egna landet utan även utländska jurister samt att det fanns möjlighet till ekonmiskt stöd för rättsskydd (p. 124).

text: Jäviga domare

text: Domstolen konstaterar att domarna i mottagarlandets högst domstol hade adekvat kompetens, erfarenhet och var kvalificerade nog att pröva det aktuella åtalet. Det fanns även konstitutionella garantier avseende domarnas objektivitet samt utsända internationella utredare hade utan ingrepp fått utreda vad de ville, (p. 125). Varpå det domstolen konstaterade att det även i denna del saknades hinder för utlämning.

text: Dom

text: Sammantaget ansågs en utlämning inte utgöra ett flagrant övergrepp av rättvisa och därmed inte heller vara i strid med art. 6 EKMR.

text: CASE OF SAMINA v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: Bakgrund

text: Klaganden från Pakistan ansökte om asyl och permanent uppehållstillstånd i Sverige då den kände en välgrundad fruktan för förföljelse från både privatpersoner och staten p.g.a. sin religiösa tillhörighet. Klaganden påstod att den blivit efterlyst p.g.a.. blasfemi samt att dess familj försvunnit och att detta berodde på henne.

text: De svenska domstolarna ansåg att den skriftliga bevisningen i form av efterlysningar och polisrapporter hade lågt bevisvärde då de var så enkla att förfalska och att faran inte var reell. Domstolarna ansåg också att det fanns ett internt flyktalternativ då den religiösa organisation klagande tillhörde verkade lokalt i en liten del av landet samt att klaganden hade släkt i delar av landet långt ifrån där hotet manifesterades. klaganden överklagade till Europadomstolen på den grunden att den riskerade att inte få en rättvis rättegång då; # om hon deporterades riskerade hot från både staten och fundamentalister samt dömas till döden för blasfemi, # hon inte skulle ha råd till vård i Pakistan, # ensamstående kvinnor och religiösa minoriteter hotades i Pakistan. # hon skulle vara extremt utsatt då de flesta i hennes familj försvunnit och inte kunde bo hos de kvarvarande då de utnyttjat hennes sexuellt.

text: Europadomstolens inledande bedömning och resonemang

text: Om det kan påvisas en reell risk för att en utvisning kan resultera i art. 3 EKMR överträds så är konventionsstaten förhindrad att utvisa utlänningen till det aktuella landet (Saadi v. Italy). För att det ska kunna påvisas en sådan risk så måste konventionsstaten jämföra art. 3 EKMR mot situationen mot det land som utlänningen ska utvisas till (Mamatkulov and Askarov v. Turkey). Utlänningen måste således uppnå en minsta nivå av allvarlighet i relation till art. 3 EKMR vars bedömning kan variera beroende på omständigheterna i det aktuella fallet, (Hilal v. the United Kingdom). Om faran härrör från privatpersoner så måste det visas att den är reell och att staten inte kan ge adekvat skydd (H.L.R. v. France). Bedömningen om risken är reell ska vara rigorös (Chahal v. the United Kingdom). Även om asylsökande kan åtnjuta benefit of the doubt så måste de, om det uppkommer starka skäl att ifrågasätta trovärdigheten av deras bevisning, presentera en tillförlitlig förklaring över eventuella avvikelser (N. v. Sweden).

text: Angående förföljelsen

text: Med anledning av att klaganden inte kunnat ge någon tillfredsställande förklaring till varför hon som volontär i den religiösa rörelsen, men inte ledarna, i den religiösa rörelsen var förföljda. Samt att delar av den av klaganden åberopade bevisningen visat sig vara falsk och att även om inte resten bevisats vara falska var lätta att förfalska medförde att hennes trovärdighet ifrågasattes.

text: Vård i Pakistan

text: Utlänningar som riskerar utvisning kan inte som skäl för uppehållstillstånd åberopa att vården i den utvisande staten är bättre än mottagarlandet. Den omständigheten att utlänningens livslängd drastiskt kommer att minska om den utvisas, är inte tillräckligt för att grunda brott mot art. 3 EKMR. Det kan förvisso tänkas att en person som lider av en allvarlig sjukdom, vid en utvisning kan riskera att den utvisande staten begår brott mot art. 3 EKMR men det lär hända endast i mycket exceptionella fall där det finns humanitära skäl mot utvisning, (D. v. the United Kingdom). Som exempel angavs en situation där en person var nära döden, saknade släktingar i mottagarlandet och i praktiken även möjligheten till vård var utesluten har grundat uppehållstillstånd (N. v. the United Kingdom).

text: Då Sverige inte varit orsaken till skadan/sjukdomen samt den höga tröskel som krävs för att kunna grunda uppehållstillstånd p.g.a. vårdskäl ansåg inte domstolen att Sverige riskerade att begå brott mot art. 3 EKMR.

text: Klagandens personliga situation

text: Efter att en sambandsofficer i Pakistan besökt hennes familjs hus i Pakistan och rapporterat att de fortfarande bodde kvar ansåg domstolen inte att hon heller här nådde upp till de högt ställda kraven i art. 3 EKMR.

text: Dom

text: Domstolen ansåg en utvisning inte skulle grunda brott mot art. 3 EKMR

text: CASE OF HUSSEINI v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: CASE OF FEXLER v. SWEDEN

text: Länk till domen

title: Praxis från europadomstolen 2011 Jul-Dec


text: Tillbaka till huvudsidan för - Praxis från Europadomstolen

text: CASE OF A.A. AND OTHERS v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: CASE OF OLSBY v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: CASE OF E.S. v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: CASE OF H.N. v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: CASE OF S.F. AND OTHERS v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: CASE OF NACIC AND OTHERS v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: CASE OF ERIKSSON v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: CASE OF STROMBLAD v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: CASE OF GILLBERG v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: CASE OF LEVIN v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: CASE OF VEJDELAND AND OTHERS v. SWEDEN

text: Länk till domen

title: Praxis från europadomstolen 2012 Jan-Jun


text: CASE OF B.Z. v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: CASE OF F.N. AND OTHERS v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: CASE OF P.Z. AND OTHERS v. SWEDEN

text: Länk till domen

text: CASE OF D.N.W. v. SWEDEN

text: Länk till domen

title: Praxis från europadomstolen 2012 Jul-Dec


text: Ett tidigare domstolsavgörande som bör följas.

text: I svensk rätt är en domstol inte formellt bunden av tidigare domstolsbeslut, varken i lägre eller högre instans (till skillnad från den

text: stare decisis

text: -princip som är vanlig i

text: civil law

text: -länder). Det är dock sällsynt att en domstol frågår tidigare praxis, särskilt om denna slagits fast i högsta instans.

text: Om Högsta domstolen under behandlandet av ett mål finner att det finns anledning att frångå tidigare praxis ska målet avgöras i

text: plenum

title: Prejudikat


text: Upphörande/förlust av en rätt.

text: Inom fordringsrätt: En fordringsägare kan förlora sin rätt, om denne inte hörsammar en offentligt kallelse, exempelvis

text: kallelse på okända borgenärer

text: I processrätt: Förlust av rätten att anropa nytt processmaterial.

title: Preklusion


text: Ett föreläggande till en part att ange slutgiltiga grunder och bevisning inom en viss tid.

text: En tingsrätt kan meddela preklusionsförläggande i en process om en part utövat försumlig processföring under förberedelsestadiet (exv genom att upprepade gånger ändra ståndpunkt). Förläggandet innebär att parten måste, inom en viss given tid, ange slutgiltiga grunder och bevisning för sin sak, utan möjligheter att ändra dessa senare (med vissa undantag). Preklusionsföreläggandet regleras i

text: RB 42:15

text: , och även i

text: RB 42:15

text: a gällande preklusion vid förberedelsens avslutande.

text: Kallas informellt för "stupstocksföreläggande". Se även

text: preklusion

title: Preklusionsföreläggande


text: Alla betalar preliminärskatt på sina inkomster. För arbetstagare gör arbetsgivaren ett preliminärt skatteavdrag på lönen, medan näringsidkare sköter sina inbetalningar själva.

title: Preliminärskatt


text: Preskription är ett begrepp som används både inom

text: civilrätt

text: en och inom

text: straffrätt

text: en.

text: Inom

text: civilrätt

text: en innebär det att en fordran efter viss tid upphör att gälla mot

text: gäldenär

text: en enligt

text: 2 § preskriptionslagen (1981:130)

text: Huvudregeln är att en fordran preskriberas tio år efter tillkomsten, om inte preskriptionen avbryts dessförinnan.

text: Enligt 2 § andra st preskriberas fordran mot

text: konsument

text: efter tre år om fordringen avser en

text: vara

text: tjänst

text: eller annan nyttighet som en

text: näringsidkare

text: i sin yrkesmässiga verksamhet har tillhandahållit konsumenten för huvudsakligen enskilt bruk.

text: Detsamma gäller fordran mot den som har gått i

text: borgen

text: för betalningen av en sådan fordran.

text: Den treåriga preskriptionstiden gäller dock inte fordringar som grundar sig på löpande

text: skuldebrev

text: Inom

text: straffrätt

text: en betecknas preskription som "bortfallande av påföljd", dvs den tidsperiod, räknat från brottet, efter vilken åtal inte får väckas enligt

text: BrB 35:1

text: . Jfr också

text: påföljdspreskription

title: Preskription


text: Ett antagande som gäller så länge inget annat visats.

text: Exempel på presumtioner i lagstiftningen:

text: När ett barn föds av en gift kvinna presumeras den äkta mannen vara barnets far (

text: FB 1:1

text: När en arbetstagare har anställts av en arbetsgivare presumeras anställningen gälla tills vidare (

text: 3 §

text: AvtL)

text: När en presumtion motbevisas talar man om att presumtionen brutits.

title: Presumtion


text: En ansvarstyp där den ansvarande parten vid skada antas ha varit försumlig om denne inte kan bevisa motsatsen.

text: Presumtionsansvaret förekommer inom avtalsförhållanden och kan beskrivas som

text: culpaansvar

text: med omvänd bevisbörda; när en avtalspart är skadeståndsskyldig om han inte kan visa att

text: kontraktsbrott

text: et inte berodde på hans försumlighet. Om en hyrestagare skadar saken han

text: hyr

text: så föreligger presumtionsansvar, dvs hyrestagaren blir skyldig att ersätta skadan om han inte kan visa att skadan inte uppkommet pga hans vårdslöshet.

title: Presumtionsansvar


text: Arbetsgivarens primära förhandlingsskyldighet går längre än dennes

text: allmänna förhandlingsskyldighet

text: i

text: 10 §

text: MBL och är framför allt aktuell i de fall som rör företags- och arbetsledningen , d.v.s. då arbetsgivaren har ensam beslutanderätt. Syftet med den primära förhandlingsskyldigheten är att parterna ska kunna enas men om detta inte är möjligt har arbetsgivaren rätt att fatta det beslut denne anser vara riktigt i enlighet med

text: arbetsgivarprerogativet

title: Primär förhandlingsskyldighet


text: En bestämmelse i sekretesslagen som är direkt tillämplig hos en myndighet kallas för primär sekretessbestämmelse, jmf sekundär sekretessbestämmelse.

title: Primär sekretessbestämmelse


text: Arbetsgivaren

text: s (principalens) ansvar för skador som de anställda orsakar.

title: Principalansvar


text: Det bevismedel som medför den säkraste bevisningen ska användas.

text: Principen framgår delvis från

text: RB 35:14

text: , och innebär att om en kunskapskälla kan utnyttjas på flera olika sätt, så ska det

text: bevismedel

text: som medför den säkraste bevisningen användas. Man ska exempelvis sträva efter att använda bevismedel som gör

text: beviskedja

text: n så kort som möjligt.

title: Principen om det bästa bevismaterialet


text: EU-rättsliga principer

text: Kommunalrättsliga principer

text: Processprinciper

title: Principer


text: Prisbasbeloppet är en grund för beräkningar inom den allmänna försäkringen.

text: Det finns egentligen två prisbasbelopp: Det vanliga och det förhöjda. Beloppen bestäms varje år av regeringen utifrån beräkningsgrunden finns i

text: 1 kap. 6 § lag (1962:381) om allmän försäkring

text: . Regeringen kungör beloppen i en ny

text: förordning

text: för varje år. De nu gällande beloppen finns angivna i

text: Förordning (2008:753) om prisbasbelopp och förhöjt prisbasbelopp för år 2009

text: Prisbasbeloppet används även som beräkningsgrund i vissa andra lagar, exempelvis

text: studiestödslagen (1999:1395)

text: . Det förekommer även som bedömningsgrund i

text: praxis

text: , exempelvis som en faktor i bedömningen om

text: skadegörelse

text: ska anses som grov eller av normalgraden (jfr

text: 12 kap. 3 § brottsbalken

title: Prisbasbelopp


text: "I särskilt bestämda andelar", en regel för uppdelning av betalningsansvar.

text: Jfr

text: Pro rata parte

title: Pro determinata parte


text: "I lika stora delar", en regel för uppdelning av betalningsansvar.

text: Jfr

text: Pro determinata parte

title: Pro rata parte


text: Förmåga att själv utföra talan vid en domstol.

text: Om en fysisk person saknar

text: rättslig handlingsförmåga

text: på det civilrättsliga planet saknar de också processhabilitet. Juridiska personer kan naturligtvis aldrig ha processhabilitet, men i båda dessa fall kan deras talan föras av en

text: ställföreträdare

text: Se även

text: partshabilitet

title: Processhabilitet


text: Principer för hur en rättegång ska genomföras.

text: Dessa principer står ibland emot varandra. Beroende på måltyp och omständigheter i det aktuella fallet gör man olika avvägningar mot dem.

text: Ackusatoriska principen

text: Bevisomedelbarhetsprincipen

text: Devolutionsprincipen

text: Dispositionsprincipen

text: Förhandlingsprincipen

text: In dubio pro reo

text: Jura novit curia

text: Instansordningens princip

text: Koncentrationsprincipen

text: Kontradiktionsprincipen

text: Legalitetsprincipen

text: Objektivitetsprincipen

text: Offentlighetsprincipen

text: Officialprincipen

text: Omedelbarhetsprincipen

text: Proportionalitetsprincipen

text: Muntlighetsprincipen

text: Principen om det bästa bevismaterialet

text: Principen om favor defensionis

text: Principen om fri bevisvärdering

text: Påståendedoktrinen

text: Reformatio in pejus

text: Substitutionsprincipen

text: Tyngdpunktsprincipen

title: Processprinciper


text: En

text: handelsrätt

text: slig

text: fullmakt

title: Prokura


text: En klausul i internationella avtal som bestämmer vid vilket lands domstol som tvister rörande avtalet ska avgöras.

title: Prorogationsavtal


text: Prövningstillstånd är ett tillstånd som

text: hovrätt

text: och

text: Högsta domstolen

text: i vissa fall måste bevilja för att ett

text: mål

text: eller

text: domstolsärende

text: ska kunna tas upp och prövas av domstolen.

text: Huvudregeln är att prövningstillstånd i Högsta domstolen beviljas bara om avgörandet kan få betydelse som

text: prejudikat

text: , det vill säga vara till ledning för hur andra liknande fall ska bedömas. Den omständigheten att hovrätten kan befinnas ha dömt fel räcker därför inte för att Högsta domstolen ska ta upp målet och pröva det.

text: Genom krav på prövningstillstånd även i hovrätt minskar antalet mål som ges en fullständig prövning i högre instans.

title: Prövningstillstånd


text: "Offentlig trovärdighet"

text: Jfr

text: publicitetsprincipen

title: Publica fides


text: Överlåtelse av äganderätt m.m. ska kunna iakktas av tredje man

text: Publicitetsprincipen är starkast inom fastighetsrätten, där en mängd rättsverkningar är knutna till inskrivning i

text: fastighetsregistret

text: Jfr

text: publica fides

title: Publicitetsprincipen


text: Att godkänna en rättshandling, exv ett ingående av ett

text: avtal

text: , i efterhand.

text: Exempel: Barn under 16 år har inte

text: rättslig handlingsförmåga

text: och kan inte själva ingå bindande avtal. Om ett barn ändå ingår ett avtal kan detta göras juridiskt bindande genom att barnets

text: förmyndare

text: godkänner avtalet i efterhand.

title: Ratihabera


text: Grunden för ett domstolsavgörande.

text: Jfr

text: obiter dictum

title: Ratio decidendi


text: Rattfylleri gör sig den skyldig till som "för ett motordrivet fordon eller en spårvagn efter att ha förtärt alkoholhaltiga drycker i så stor mängd att alkoholkoncentrationen under eller efter färden uppgår till minst 0,2 promille i blodet eller 0,10 milligram per liter i utandningsluften" enligt

text: 4 § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott

text: Påföljden

text: är

text: böter

text: eller

text: fängelse

text: i sex månader.

text: För rattfylleri "döms också den som för ett motordrivet fordon eller en spårvagn efter att ha intagit narkotika som avses i

text: 8 § narkotikastrafflagen (1968:64)

text: i så stor mängd att det under eller efter färden finns något narkotiskt ämne kvar i blodet." (

text: 4 § 2 st samma lag

title: Rattfylleri


text: Latin för "medan saken är orörd". Reglerar en förlängning av tidpunkten då motpartens onda eller goda tro spelar roll för bedömningen om avtal uppkommit eller ej. I kommersiella sammanhang finns mycket litet utrymme för tillämpning av bestämmelsen.

text: Se AvtL

text: 39 §

title: Re integra


text: Ett

text: avtal

text: som blir bindande genom att ena parten fullgör sin prestation enligt avtalet. Ett exempel på realavtal är bilparkering där man blir bunden av avtalet och betalningsskyldig genom att ställa sig på parkeringen.

title: Realavtal


text: Reformatio in pejus är en

text: processrätt

text: slig princip som beskriver att en

text: domstol

text: vid

text: överklaga

text: nde inte får döma den part som klagat till en allvarligare rättsföljd än den dom som överklagats. Syftet är att en part inte ska förlora på att få saken prövad än en gång om domen anses felaktig.

text: Detta latinska uttryck betyder ungefär "ingen förändring till det sämre får ske".

text: I

text: brottmål

text: innebär detta att den

text: tilltalad

text: e inte kan dömas till ett hårdare

text: straff

text: om endast han eller hon överklagar. Principen gäller inte om åklagaren också överklagar domen eller ensam väljer att överklaga domen. Principen är fastslagen i

text: 51 kap 25 § st 1

text: I

text: tvistemål

text: innebär det i en

text: fullgörelsetalan

text: att

text: svarande

text: n om han ensam klagat inte kan dömas att utge mer än han eller hon förpliktats att utge i underinstans.

title: Reformatio in pejus


text: Regeringen styr Sverige och är ansvarig inför

text: riksdagen

text: enligt

text: 1 kap. 6 § Regeringsformen

title: Regeringen


text: Regeringsrätten var det tidigare namnet på

text: Högsta förvaltningsdomstolen

title: Regeringsrätten


text: Rätt att kräva tillbaka en utbetalning från den som egentligen bör stå för denna.

text: Om person A och B är solidariskt betalningsansvariga gentemot C, och C väljer att enbart kräva betalning från A, så får A en regressrätt gentemot B för dennes del av skulden.

title: Regressrätt


text: Att påpeka ett missförhållande eller dylikt vid exempelvis ett avtals uppkomst.

text: Se

text: löftesprincipen

text: tillitsgrundsatsen

text: och

text: reklamera

title: Reklamation


text: Att göra någon uppmärksam på ett missförhållande vid t.ex. ett avtals uppkomst eller när en vara är felaktig.

title: Reklamera


text: Att frigöra en fastighet från inteckningsansvar, när den intecknats gemensamt med andra fastigheter.

title: Relaxation