identifier: SKOLFS 2022:8

identifier: SKOLFS 2021:3

identifier: SKOLFS 2021:5

identifier: SKOLFS 2018:8

identifier: SKOLFS 2011:1

identifier: SKOLFS 2011:8

text: Den läroplan som framgår av bilagan till denna förordning ska i tillämpliga delar gälla för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet.

text: Det som sägs i läroplanen om lärare ska också gälla förskollärare som undervisar inom de verksamheter som läroplanen gäller för.

text: Kursplanerna i läroplanen kompletteras av kriterier för bedömning av kunskaper och betygskriterier. Statens skolverk får meddela föreskrifter om kriterier för bedömning av kunskaper och betygskriterier. ___________ 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 februari 2011 i fråga om 3 § och i övrigt den 1 juli 2011. 3. Genom förordningen upphävs a) förordningen (

text: SKOLFS 1994:1

text: ) om läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet, b) förordningen (

text: SKOLFS 2000:135

text: ) om kursplaner för grundskolan. 4. De upphävda förordningarna ska fortsätta att gälla för elever i årskurs 9 i grundskolan under läsåret 2011/12.

text: På regeringens vägnar

text: JAN BJÖRKLUND Annika Hellewell (Utbildningsdepartementet)

text: Bilaga

text: 1 Skolans värdegrund och uppdrag

text: Grundläggande värden

text: Skolväsendet vilar på demokratins grund.

text: Skollagen (2010:800)

text: slår fast att utbildningen inom skolväsendet syftar till att elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna, för de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på och för att lagar och andra föreskrifter som gäller i samhället ska följas. Var och en som verkar inom skolan ska också främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet mellan människor är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av kristen tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Undervisningen i skolan ska vara icke-konfessionell. Skolan ska gestalta och förmedla de värden och rättigheter som uttrycks i Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen). Utbildningen ska utgå från vad som bedöms vara barnets bästa och eleverna ska få kännedom om sina rättigheter. Skolans uppgift är att låta varje enskild elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet genom att ge sitt bästa i ansvarig frihet.

text: Förståelse och medmänsklighet

text: Skolan ska främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Utbildningen ska präglas av öppenhet och respekt för människors olikheter. Ingen ska i skolan utsättas för diskriminering som har samband med kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning eller för annan kränkande behandling. Alla sådana tendenser ska aktivt motverkas. Intolerans, förtryck och våld, till exempel rasism, sexism och hedersrelaterat våld och förtryck, ska förebyggas och bemötas med kunskap och aktiva insatser. Det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och inse de värden som ligger i en kulturell mångfald. Medvetenhet om det egna och delaktighet i det gemensamma kulturarvet ger en trygg identitet som är viktig att utveckla tillsammans med förmågan att förstå och leva sig in i andras villkor och värderingar. Skolan är en social och kulturell mötesplats som både har en möjlighet och ett ansvar för att stärka denna förmåga hos alla som verkar där.

text: Saklighet och allsidighet

text: Skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Den ska framhålla betydelsen av personliga ställningstaganden och ge möjligheter till sådana. Undervisningen ska vara saklig och allsidig. Alla föräldrar ska med samma förtroende kunna skicka sina barn till skolan, förvissade om att barnen inte blir ensidigt påverkade till förmån för den ena eller andra åskådningen. Alla som verkar i skolan ska hävda de grundläggande värden som anges i

text: skollagen

text: och i denna läroplan och klart ta avstånd från det som strider mot dem.

text: En likvärdig utbildning

text: Undervisningen ska anpassas till varje elevs förutsättningar och behov. Den ska främja elevernas fortsatta lärande och kunskapsutveckling med utgångspunkt i elevernas bakgrund, tidigare erfarenheter, språk och kunskaper.

text: Skollagen

text: föreskriver att utbildningen inom varje skolform och inom fritidshemmet ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas. Normerna för likvärdigheten anges genom de nationella målen. En likvärdig utbildning innebär inte att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika. Hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar och behov. Det finns också olika vägar att nå målet. Skolan har ett särskilt ansvar för de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Därför kan undervisningen aldrig utformas lika för alla. Skolan ska aktivt och medvetet främja elevernas lika rättigheter och möjligheter, oberoende av könstillhörighet. Skolan har också ett ansvar för att synliggöra och motverka könsmönster som begränsar elevernas lärande, val och utveckling. Hur skolan organiserar utbildningen, hur eleverna blir bemötta samt vilka krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma deras föreställningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan ska därför organisera utbildningen så att eleverna möts och arbetar tillsammans samt prövar och utvecklar sin förmåga och sina intressen med samma möjligheter och på lika villkor oberoende av könstillhörighet.

text: Rättigheter och skyldigheter

text: Skolan ska klargöra för elever och föräldrar vilka mål utbildningen har, vilka krav skolan ställer och vilka rättigheter och skyldigheter elever och deras vårdnadshavare har. Att den enskilda skolan är tydlig i fråga om mål, innehåll och arbetsformer är en förutsättning för elevers och vårdnadshavares rätt till inflytande och påverkan. Det är inte minst viktigt som underlag för den enskildes val i skolan. Det är inte tillräckligt att i undervisningen förmedla kunskap om grundläggande demokratiska värderingar. Undervisningen ska bedrivas i demokratiska arbetsformer och förbereda eleverna för att aktivt delta i samhällslivet. Den ska utveckla deras förmåga att ta ett personligt ansvar. Genom att delta i planering och utvärdering av den dagliga undervisningen och få välja kurser, ämnen, teman

text: och aktiviteter, kan eleverna utveckla sin förmåga att utöva inflytande och ta ansvar.

text: Skolans uppdrag

text: Skolans uppdrag är att främja lärande där individen stimuleras att inhämta och utveckla kunskaper och värden. Skolan ska i samarbete med hemmen främja elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Skolan ska präglas av omsorg om individen, omtanke och generositet. Utbildning och fostran är i djupare mening en fråga om att överföra och utveckla ett kulturarv – värden, traditioner, språk, kunskaper – från en generation till nästa. Skolan ska vara ett stöd för familjerna i deras ansvar för barnens fostran och utveckling. Arbetet måste därför ske i samarbete med hemmen. Skolan har i uppdrag att förmedla och förankra grundläggande värden och främja elevernas lärande för att därigenom förbereda dem för att leva och verka i samhället. Skolan ska förmedla de mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensram alla i samhället behöver. Eleverna ska kunna orientera sig och agera i en komplex verklighet med stort informationsflöde, ökad digitalisering och snabb förändringstakt. Studiefärdigheter och metoder att tillägna sig och använda ny kunskap blir därför viktiga. Det är också nödvändigt att eleverna utvecklar sin förmåga att kritiskt granska information, fakta och förhållanden och att inse konsekvenserna av olika alternativ. Skolan ska aktivt verka för jämställdhet. Skolan ska därmed gestalta och förmedla lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter för flickor och pojkar, kvinnor och män. I enlighet med grundläggande värden ska skolan också främja interaktion mellan eleverna oberoende av könstillhörighet. Genom utbildningen ska eleverna utveckla en förståelse av hur olika föreställningar om vad som är kvinnligt och manligt kan påverka människors möjligheter. Skolan ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar sin förmåga att kritiskt granska könsmönster och hur de kan begränsa människors livsval och livsvillkor. Skolan har ett ansvar för att eleverna återkommande under skolgången får möta frågor som rör sexualitet, samtycke och relationer. Utbildningen ska därigenom främja alla elevers hälsa och välbefinnande samt stärka deras förutsättningar att göra medvetna och självständiga val. Skolan ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse för egna och andras rättigheter och förmedla betydelsen av att sexualitet och relationer präglas av samtycke. I utbildningen ska maktstrukturer kopplade till kön och hedersrelaterat våld och förtryck kritiskt granskas. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till hur relationer och sexualitet framställs i olika medier och sammanhang, bland annat i pornografi. Språk, lärande och identitetsutveckling är nära förknippade. Genom rika möjligheter att samtala, läsa och skriva ska varje elev få utveckla sina möjligheter att kommunicera och därmed få tilltro till sin språkliga förmåga. Skapande och undersökande arbete samt lek är väsentliga delar i det aktiva lärandet. Särskilt under de tidiga skolåren har leken stor betydelse för att elever-

text: na ska tillägna sig kunskaper. Skolan ska även sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt deras vilja att pröva och omsätta idéer i handling och lösa problem. Eleverna ska få möjlighet att ta initiativ och ansvar samt utveckla sin förmåga att arbeta såväl självständigt som tillsammans med andra. Skolan ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse för hur digitaliseringen påverkar individen och samhällets utveckling. Alla elever ska ges möjlighet att utveckla sin förmåga att använda digital teknik. De ska även ges möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik, för att kunna se möjligheter och förstå risker samt kunna värdera information. Utbildningen ska därigenom ge eleverna förutsättningar att utveckla digital kompetens och ett förhållningssätt som främjar entreprenörskap. En viktig uppgift för skolan är att ge överblick och sammanhang. I all undervisning är det angeläget att anlägga vissa övergripande perspektiv. Genom ett historiskt perspektiv kan eleverna utveckla en förståelse för samtiden och en beredskap inför framtiden samt utveckla sin förmåga till dynamiskt tänkande. Genom ett miljöperspektiv får de möjligheter både att ta ansvar för den miljö de själva direkt kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor. Undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang och för att skapa internationell solidaritet samt för att leva i ett samhälle med täta kontakter över kultur- och nationsgränser. Det internationella perspektivet innebär också att utveckla förståelse för den kulturella mångfalden inom landet. Det etiska perspektivet är av betydelse för många av de frågor som tas upp i skolan. Perspektivet ska prägla skolans verksamhet för att ge grund för och främja elevernas förmåga att göra personliga ställningstaganden och agera ansvarsfullt mot sig själva och andra. Skolans uppdrag att främja lärande förutsätter en aktiv diskussion i den enskilda skolan om kunskapsbegrepp, om vad som är viktig kunskap i dag och i framtiden och om hur kunskapsutveckling sker. Olika aspekter på kunskap och lärande är naturliga utgångspunkter i en sådan diskussion. Kunskap är inget entydigt begrepp. Kunskap kommer till uttryck i olika former – såsom fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet – som förutsätter och samspelar med varandra. Skolans arbete måste inriktas på att ge utrymme för olika kunskapsformer och att skapa ett lärande där dessa former balanseras och blir till en helhet. Skolan ska främja elevernas harmoniska utveckling. Detta ska åstadkommas genom en varierad och balanserad sammansättning av innehåll och arbetsformer. Gemensamma erfarenheter och den sociala och kulturella värld som skolan utgör skapar utrymme och förutsättningar för ett lärande och en utveckling där olika kunskapsformer är delar av en helhet. Ett ömsesidigt möte mellan de pedagogiska synsätten i förskoleklass, skola och fritidshem kan berika elevernas utveckling och lärande.

text: Skolan ska stimulera varje elev att bilda sig och växa med sina uppgifter. I skolarbetet ska de intellektuella såväl som de praktiska, sinnliga och estetiska aspekterna uppmärksammas. Även hälso- och livsstilsfrågor ska uppmärksammas. Eleverna ska få uppleva olika uttryck för kunskaper. De ska få pröva och utveckla olika uttrycksformer och uppleva känslor och stämningar. Drama, rytmik, dans, musicerande och skapande i bild, text och form ska vara inslag i skolans verksamhet. En harmonisk utveckling och bildningsgång omfattar möjligheter att pröva, utforska, tillägna sig och gestalta olika kunskaper och erfarenheter. Förmåga till eget skapande hör till det som eleverna ska tillägna sig.

text: God miljö för utveckling och lärande

text: Eleven ska i skolan möta respekt för sin person och sitt arbete. Skolan ska sträva efter att vara en levande social gemenskap som ger trygghet och vilja och lust att lära. Skolan verkar i en omgivning med många kunskapskällor. Strävan ska vara att skapa de bästa samlade betingelserna för elevernas bildning, tänkande och kunskapsutveckling. Personlig trygghet och självkänsla grundläggs i hemmet, men även skolan har en viktig roll. Eleverna ska få kännedom om hur de kan få hjälp om de upplever otrygghet i eller utanför skolan. Omsorg om den enskilda elevens hälsa, välbefinnande och utveckling ska prägla verksamheten. Varje elev har rätt att i skolan få utvecklas, känna växandets glädje och få erfara den tillfredsställelse som det ger att göra framsteg och övervinna svårigheter.

text: Varje skolas utveckling

text: Skolans verksamhet måste utvecklas så att den svarar mot de nationella målen. Huvudmannen har ett givet ansvar för att så sker. Den dagliga pedagogiska ledningen av skolan och lärarnas professionella ansvar är förutsättningar för att skolan utvecklas kvalitativt. Detta kräver att verksamheten ständigt prövas, resultaten följs upp och utvärderas och att nya metoder prövas och utvecklas. Ett sådant arbete måste ske i ett aktivt samspel mellan skolans personal och elever och i nära kontakt med såväl hemmen som med det omgivande samhället.

text: 2 Övergripande mål och riktlinjer

text: I de övergripande målen anges de normer och värden samt de kunskaper som alla elever bör ha utvecklat när de lämnar grundskolan. Målen anger inriktningen på skolans arbete.

text: 2.1 Normer och värden

text: Skolan ska aktivt och medvetet påverka och stimulera eleverna att omfatta vårt samhälles gemensamma värderingar och låta dem komma till uttryck i praktisk vardaglig handling i olika sammanhang.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev – kan göra och uttrycka medvetna etiska ställningstaganden grundade på kunskaper om mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar samt personliga erfarenheter, – respekterar andra människors egenvärde samt deras kroppsliga och personliga integritet, – tar avstånd från att människor utsätts för våld, förtryck, diskriminering och kränkande behandling samt medverkar till att hjälpa andra människor, – kan leva sig in i och förstå andra människors situation och utvecklar en vilja att handla också med deras bästa för ögonen, och – visar respekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska – medverka till att utveckla elevernas känsla för samhörighet, solidaritet och ansvar för människor också utanför den närmaste gruppen, – i sin verksamhet bidra till att skolan präglas av jämställdhet och solidaritet mellan människor, – i sin verksamhet bidra till att eleverna interagerar med varandra oberoende av könstillhörighet, – aktivt motverka diskriminering och kränkande behandling av individer eller grupper, – visa respekt för den enskilda individen och i det vardagliga arbetet utgå från ett demokratiskt och normmedvetet förhållningssätt, och – i arbetet med normer och värden uppmärksamma både möjligheter och risker som en ökande digitalisering medför. Läraren ska – klargöra och med eleverna diskutera det svenska samhällets värdegrund och dess konsekvenser för det personliga handlandet, – öppet redovisa och diskutera skiljaktiga värderingar, uppfattningar och problem, – synliggöra och med eleverna diskutera hur olika föreställningar om vad som är kvinnligt och manligt kan påverka människors möjligheter samt hur könsmönster kan begränsa egna livsval och livsvillkor, – planera och genomföra undervisningen så att eleverna möts och arbetar tillsammans oberoende av könstillhörighet, – uppmärksamma och i samråd med övrig skolpersonal vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga och motverka alla former av diskriminering och kränkande behandling,

text: – tillsammans med eleverna utveckla regler för arbetet och samvaron i den egna gruppen, och – samarbeta med hemmen i elevernas fostran och klargöra skolans normer och regler som en grund för arbetet och för samarbete.

text: 2.2 Kunskaper

text: Skolan ska ansvara för att eleverna inhämtar och utvecklar sådana kunskaper som är nödvändiga för varje individ och samhällsmedlem. Dessa ger också en grund för fortsatt utbildning. Skolan ska bidra till elevernas harmoniska utveckling. Utforskande, nyfikenhet och lust att lära ska utgöra en grund för skolans verksamhet. Skolan ska erbjuda eleverna strukturerad undervisning under lärares ledning, såväl i helklass som enskilt. Lärarna ska sträva efter att i undervisningen balansera och integrera kunskaper i sina olika former. För att elever i behov av stöd för att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper i matematik, svenska och svenska som andraspråk i lågstadiet ska få det tidigt och anpassat efter sina behov finns det i

text: 3 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: bestämmelser om en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och i lågstadiet. Kapitlet innehåller även bestämmelser om stöd för att eleverna ska ha möjlighet att uppfylla de kriterier för bedömning av kunskaper och betygskriterier som minst ska uppfyllas i alla ämnen och årskurser samt bestämmelser om elevernas utveckling mot utbildningens mål i övrigt.

text: Mål

text: Skolan ska ansvara för att varje elev efter genomgången grundskola – kan använda det svenska språket i tal och skrift på ett rikt och nyanserat sätt, – kan kommunicera på engelska i tal och skrift samt ges möjligheter att kommunicera på något ytterligare främmande språk på ett funktionellt sätt, – kan använda sig av matematiskt tänkande för vidare studier och i vardagslivet, – kan använda kunskaper från de naturvetenskapliga, tekniska, samhällsvetenskapliga, humanistiska och estetiska kunskapsområdena för vidare studier, i samhällsliv och vardagsliv, – kan lösa problem och omsätta idéer i handling på ett kreativt och ansvarsfullt sätt, – kan använda såväl digitala som andra verktyg och medier för kunskapssökande, informationsbearbetning, problemlösning, skapande, kommunikation och lärande, – kan använda sig av ett kritiskt tänkande och självständigt formulera ståndpunkter grundade på kunskaper och etiska överväganden, – kan lära, utforska och arbeta både självständigt och tillsammans med andra och känna tillit till sin egen förmåga, – har fått kunskaper om och insikt i det svenska, nordiska och västerländska kulturarvet samt fått grundläggande kunskaper om de nordiska språken,

text: – har fått kunskaper om de nationella minoriteternas (judar, romer, urfolket samerna, sverigefinnar och tornedalingar) kultur, språk, religion och historia, – kan samspela i möten med andra människor utifrån kunskap om likheter och olikheter i livsvillkor, kultur, språk, religion och historia, – har fått kunskaper om samhällets lagar och normer, mänskliga rättigheter och demokratiska värderingar i skolan och i samhället, – har fått kunskaper inom området sexualitet, samtycke och relationer samt om hedersrelaterat våld och förtryck, – har fått kunskaper om förutsättningarna för en god miljö och en hållbar utveckling, – har fått kunskaper om och förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan, miljön och samhället, – kan använda och ta del av många olika uttrycksformer såsom språk, bild, musik, drama och dans samt har utvecklat kännedom om samhällets kulturutbud, och – kan göra väl underbyggda val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska – uppmärksamma och stödja elever i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd, och – samverka för att göra skolan till en god miljö för utveckling och lärande. Läraren ska – ta hänsyn till varje enskild individs behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande, – stärka elevernas vilja att lära och elevens tillit till den egna förmågan, – ge utrymme för elevens förmåga att själv skapa och använda olika uttrycksmedel, – stimulera, handleda och ge extra anpassningar eller särskilt stöd till elever som har svårigheter, – samverka med andra lärare i arbetet för att nå utbildningsmålen, och – organisera och genomföra arbetet så att eleven – utvecklas efter sina förutsättningar och samtidigt stimuleras att använda och utveckla hela sin förmåga, – upplever att kunskap är meningsfull och att den egna kunskapsutvecklingen går framåt, – får stöd i sin språk- och kommunikationsutveckling, – får använda läroböcker, andra läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål, – successivt får fler och större självständiga uppgifter och ett ökat eget ansvar, – får möjligheter till ämnesfördjupning, överblick och sammanhang, och

text: – får möjligheter att arbeta ämnesövergripande.

text: 2.3 Elevernas ansvar och inflytande

text: De demokratiska principerna att kunna påverka, ta ansvar och vara delaktig ska omfatta alla elever. Elever ska ges inflytande över utbildningen. De ska fortlöpande stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Informationen och formerna för elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev – genom egen ansträngning och delaktighet, utifrån sina förutsättningar, tar ansvar för sitt lärande och för att bidra till en god arbetsmiljö, – visar respekt för och hänsyn mot skolans personal och andra elever som en del av det gemensamma ansvaret för arbetsmiljön på skolan, – successivt utövar ett allt större inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan, och – har kunskap om demokratins principer och utvecklar sin förmåga att arbeta i demokratiska former.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska – främja elevernas förmåga och vilja till ansvar och inflytande över den sociala, kulturella och fysiska skolmiljön. Läraren ska – utgå från att eleverna kan och vill ta ett personligt ansvar för sin inlärning och för sitt arbete i skolan, – svara för att alla elever får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och undervisningens innehåll samt se till att detta inflytande ökar med stigande ålder och mognad, – verka för att eleverna oberoende av könstillhörighet får ett lika stort inflytande över och utrymme i undervisningen, – svara för att eleverna får pröva olika arbetssätt och arbetsformer, – tillsammans med eleverna planera och utvärdera undervisningen, och – förbereda eleverna för delaktighet och medansvar och för de rättigheter och skyldigheter som präglar ett demokratiskt samhälle.

text: 2.4 Skola och hem

text: Skolans och vårdnadshavarnas gemensamma ansvar för elevernas skolgång ska skapa de bästa möjliga förutsättningarna för barns och ungdomars utveckling och lärande.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska – samarbeta med elevernas vårdnadshavare så att man tillsammans kan utveckla skolans innehåll och verksamhet.

text: Läraren ska – samverka med och fortlöpande informera föräldrarna om elevens skolsituation, trivsel och kunskapsutveckling, och – hålla sig informerad om den enskilda elevens personliga situation och iaktta respekt för elevens integritet.

text: 2.5 Övergång och samverkan

text: Förskoleklassen, fritidshemmet och skolan ska samverka på ett förtroendefullt sätt med varandra och förskolan för att stödja elevernas utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. Inför övergångar ska de berörda skolformerna och fritidshemmet utbyta kunskaper, erfarenheter och information om innehållet i utbildningen för att skapa sammanhang, kontinuitet och progression i elevernas utveckling och lärande. Skolan ska även samverka med de gymnasiala utbildningar som eleverna fortsätter till. Det ska även finnas samarbetsformer som syftar till att förbereda eleverna och deras vårdnadshavare inför övergångar.

text: Riktlinjer

text: Läraren ska – i samverkan med förskollärare i förskolan, lärare i övriga berörda skolformer och fritidshemmet utbyta kunskaper och erfarenheter samt information om innehållet i utbildningen för att skapa sammanhang, kontinuitet och progression i elevernas utveckling och lärande, – i samverkan med arbetslaget i förskolan, lärare i övriga berörda skolformer och fritidshemmet förbereda eleverna och deras vårdnadshavare inför övergångar, – vid övergångar särskilt uppmärksamma elever som är i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd, och – ta tillvara möjligheter till kontinuerligt samarbete om undervisningen i förskoleklassen, skolan och fritidshemmet.

text: 2.6 Skolan och omvärlden

text: Eleverna ska få en utbildning av hög kvalitet i skolan. De ska också få underlag för att välja fortsatt utbildning. Detta förutsätter att den obligatoriska skolan nära samverkar med de gymnasiala utbildningar som eleverna fortsätter till. Det förutsätter också en samverkan med arbetslivet och närsamhället i övrigt.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev – kan granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden, – har inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv, och – har kännedom om möjligheter till fortsatt utbildning i Sverige och i andra länder.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska – verka för att utveckla kontakter med kultur- och arbetsliv, föreningsliv samt andra verksamheter utanför skolan som kan berika den som en lärande miljö, och – bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av könstillhörighet eller av social eller kulturell bakgrund. Läraren ska – bidra med underlag för varje elevs val av fortsatt utbildning, och – medverka till att utveckla kontakter med mottagande skolor samt med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället. Studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, ska – informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, och – vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser.

text: 2.7 Bedömning och betyg

text: Betyget uttrycker i vilken utsträckning den enskilda eleven har uppfyllt de nationella betygskriterier som finns för respektive ämne. Som stöd för betygssättningen finns ämnesspecifika betygskriterier för olika betygssteg.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev – utvecklar ett allt större ansvar för sina studier, och – utvecklar förmågan att själv bedöma sina resultat och ställa egen och andras bedömning i relation till de egna arbetsprestationerna och förutsättningarna.

text: Riktlinjer

text: Läraren ska – genom utvecklingssamtal och den individuella utvecklingsplanen främja elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling, – utifrån kursplanernas krav allsidigt utvärdera varje elevs kunskapsutveckling, muntligt och skriftligt redovisa detta för eleven och hemmen samt informera rektorn, – med utgångspunkt i föräldrarnas önskemål fortlöpande informera elever och hem om studieresultat och utvecklingsbehov, och – vid betygssättningen göra en allsidig bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de nationella betygskriterierna.

text: 2.8 Rektorns ansvar

text: Som pedagogisk ledare och chef för lärarna och övrig personal i skolan har rektorn det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas mot de nationella målen. Rektorn ansvarar för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen och kriterierna för bedömning av kunskaper och betygskriterierna. Rektorn har ansvaret för skolans resultat och har, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för att – alla elever erbjuds strukturerad undervisning under lärares handledning, – alla elever får tillgång till och förutsättningar att använda läroböcker, andra läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål, – alla elever får tillgång till och förutsättningar att använda skolbibliotek, – alla lärare får tillgång till de lärarhandledningar som behövs för att ge eleverna en god kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål. – utbildningen och undervisningen präglas av ett jämställdhetsperspektiv och organiseras så att eleverna möts och arbetar tillsammans oberoende av könstillhörighet, – skolans arbetsformer utvecklas så att ett aktivt elevinflytande gynnas, – alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero, – undervisningen och elevhälsans verksamhet utformas så att eleverna får den ledning och stimulans, de extra anpassningar eller det särskilda stöd samt den hjälp de behöver, – kontakt upprättas mellan skola och hem, om det uppstår problem och svårigheter för eleven i skolan,

text: – resursfördelningen och stödåtgärderna anpassas till den värdering av elevernas utveckling som lärare gör, – kunskapsområdet sexualitet, samtycke och relationer samt kunskaper om hedersrelaterat våld och förtryck behandlas återkommande i utbildningen, – undervisningen i olika ämnesområden samordnas så att eleverna får möjlighet att uppfatta större kunskapsområden som en helhet, – i undervisningen i olika ämnen integrera ämnesövergripande kunskapsområden, exempelvis miljö, trafik, jämställdhet, konsumentfrågor samt riskerna med tobak, alkohol och andra droger, – samarbetsformer utvecklas mellan förskoleklassen, skolan och fritidshemmet för att stödja varje elevs mångsidiga utveckling och lärande, – samverkan kommer till stånd med förskolan för att skapa förutsättningar för en samsyn och ett förtroendefullt samarbete, – formerna för samarbete mellan skolan och hemmen utvecklas och att föräldrarna får information om skolans mål och sätt att arbeta, skolans ordningsregler och olika valalternativ, – samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning, – den studie- och yrkesorienterande verksamheten organiseras så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför fortsatt utbildning, – personalen får den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter och kontinuerligt ges möjligheter att dela med sig av sin kunskap och att lära av varandra för att utveckla utbildningen, – skolbibliotekets verksamhet används som en del i undervisningen för att stärka elevernas språkliga förmåga och digitala kompetens, – skolans internationella kontakter utvecklas, och – skolpersonalen får kännedom om de internationella överenskommelser som Sverige har förbundit sig att beakta i utbildningen.

text: 3 Förskoleklassen

text: Förskoleklassens syfte och centrala innehåll

text: Undervisningen i förskoleklassen ska utgå från den värdegrund och det uppdrag samt de övergripande mål och riktlinjer som framgår av del 1 och 2 i denna läroplan. Denna del kompletterar del 1 och 2 genom att förtydliga syftet med och det centrala innehållet i undervisningen i förskoleklassen samt hur undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utvecklas i riktning mot de kriterier för bedömning av kunskaper och betygskriterier som senare kommer att gälla i den aktuella obligatoriska skolformen.

text: Syfte

text: Undervisningen i förskoleklassen ska syfta till att stimulera elevernas allsidiga utveckling och lärande. Undervisningen ska ta sin utgångspunkt i elevernas behov och intressen samt i det kunnande och de erfarenheter som eleverna tidigare har tillägnat sig, men också kontinuerligt utmana eleverna vidare genom att inspirera till nya upptäckter och kunskaper. I undervisningen ska eleverna erbjudas en variation av arbetssätt, uttrycksformer och lärmiljöer som gynnar övergången från förskola till skola och fritidshem. Därigenom ska undervisningen i förskoleklassen bidra till kontinuitet och progression i elevernas utveckling och lärande samt förbereda eleverna för fortsatt utbildning. Undervisningen syftar till att främja elevernas fantasi, inlevelse och förmåga att lära tillsammans med andra genom lek, rörelse och skapande genom estetiska uttrycksformer samt med utforskande och praktiska arbetssätt. I undervisningen ska eleverna genom leken ges möjlighet att bearbeta intryck, pröva olika identiteter, utveckla kreativitet samt sin förmåga att samarbeta och kommunicera. Undervisningen ska uppmuntra och utmana eleverna att pröva egna och andras idéer, lösa problem och omsätta idéerna i handling. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kreativitet, nyfikenhet och tilltro till sin egen förmåga. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla goda kamratrelationer samt känna tillhörighet och trygghet i elevgruppen. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla och pröva sin identitet och sina uppfattningar i möte och samspel med andra. Undervisningen ska ta tillvara olikheter och mångfald och på så sätt ge eleverna möjlighet att fördjupa sin förståelse för olika sätt att tänka och vara. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla förtrogenhet med demokratiska principer, arbetssätt och processer genom att de får vara delaktiga, utöva inflytande och ta ansvar i verksamheten. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att utveckla tilltro till sig själva samt sin förmåga att samarbeta och att hantera konflikter på ett konstruktivt sätt. Undervisningen ska ta tillvara elevernas nyfikenhet och ge dem möjlighet att utveckla sitt intresse för och sin förmåga att kommunicera med tal- och skriftspråk genom att ge dem möjligheter att läsa, lyssna på samt skriva och samtala om såväl skönlitteratur som andra typer av texter och händelser. Dessutom ska undervisningen i de vardagliga aktiviteterna på olika sätt skapa möjligheter för elever med annat modersmål än svenska att använda både svenska och sitt modersmål. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att skapa och uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer. På så sätt ska undervisningen ge eleverna förutsättningar att kunna tänka, lära och kommunicera i olika sammanhang och för skilda syften. Undervisningen ska ta tillvara elevernas nyfikenhet och ge dem möjlighet att utveckla sitt intresse för matematik och förståelse för hur matematik kan användas i olika situationer. Eleverna ska därför utmanas och stimuleras att använda matematiska begrepp och resonemang för att kommunicera och lösa problem på olika sätt med olika uttrycksformer samt för att utforska och beskriva sin omvärld. Vidare ska undervisningen bidra till att utveckla elevernas intresse för och kunskaper om natur, teknik och samhälle genom att ge dem möjligheter att

text: utforska, ställa frågor kring och samtala om företeelser och samband i omvärlden. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur de olika val som människor gör kan bidra till en hållbar utveckling. Undervisningen ska även utmana och stimulera elevernas intresse för olika tider, platser och kulturer. Eleverna ska ges förutsättningar att utveckla en allsidig rörelseförmåga genom att få delta i fysiska aktiviteter och vistelse i olika naturmiljöer. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att uppleva rörelseglädje och därigenom utveckla sitt intresse för att vara fysiskt aktiva. Vidare ska undervisningen bidra till en förståelse för hur fysisk aktivitet kan påverka hälsa och välbefinnande. Genom undervisningen i förskoleklassen ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – pröva och utveckla idéer, lösa problem och omsätta idéerna i handling, – skapa och upprätthålla goda relationer samt samarbeta utifrån ett demokratiskt och empatiskt förhållningssätt, – kommunicera i tal och skrift i olika sammanhang och för skilda syften, – skapa och uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer, – använda matematiska begrepp och resonemang för att kommunicera och lösa problem, – utforska och beskriva företeelser och samband i natur, teknik och samhälle, och – röra sig allsidigt i olika miljöer samt förstå vad som kan påverka hälsa och välbefinnande.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen ska behandla följande centrala innehåll.

text: Språk och kommunikation

text: – Samtala, lyssna, ställa frågor och framföra egna tankar, åsikter och argument om olika områden som är bekanta för eleverna, till exempel etiska frågor och vardagliga händelser. – Samtala om innehåll och budskap i olika typer av texter. – Berättande texter, sakprosatexter och texter som kombinerar ord, bild och ljud. – Bokstäver och andra symboler för att förmedla budskap. – Rim, ramsor och andra ordlekar. – Digitala verktyg och medier för kommunikation. – Säker och ansvarsfull kommunikation, även i digitala sammanhang. – Ord och begrepp som uttrycker behov, känslor, kunskaper och åsikter. Hur ord och yttranden kan uppfattas av och påverka en själv och andra.

text: Skapande och estetiska uttrycksformer

text: – Skapande genom lek, bild, musik, dans, drama och andra estetiska uttrycksformer.

text: – Olika material, redskap och tekniker för att skapa och uttrycka sig. – Tolka och samtala om innehåll och budskap i olika estetiska uttryck. – Digitala verktyg för framställning av olika estetiska uttryck.

text: Matematiska resonemang och uttrycksformer

text: – Enkla matematiska resonemang för att undersöka och reflektera över problemställningar samt olika sätt att lösa problem. – Naturliga tal och deras egenskaper och hur de kan användas för att ange antal och ordning. Del av helhet och del av antal. – Matematiska begrepp och olika uttrycksformer för att utforska och beskriva rum, läge, form, riktning, mönster, tid och förändring.

text: Natur, teknik och samhälle

text: – Olika sätt att utforska företeelser och samband i natur, teknik och samhälle, till exempel genom observationer, mätningar och samtal om iakttagelser. Hur elevnära företeelser och samband kan beskrivas, till exempel med ord och bilder eller enkla tabeller och diagram. – Normer och regler i elevernas vardag, till exempel i lekar och spel, och varför regler kan behövas. – Demokratiska värderingar och principer, i sammanhang som är bekanta för eleverna. Hur gemensamma beslut kan fattas och hur konflikter kan hanteras på ett konstruktivt sätt. – Barnets rättigheter i enlighet med konventionen om barnets rättigheter (barnkonventionen). – Livsfrågor med betydelse för eleven, till exempel kamratskap, rättvisa och könsroller. – Naturen och människors levnadsvillkor på hemorten och andra platser under olika tider, utifrån elevernas erfarenheter och intressen. – Sortering och gruppering av växter och djur samt namn på några vanligt förekommande arter. – Kemiska och fysikaliska fenomen som är bekanta för eleverna, till exempel övergång från is till vatten, friktion och synliga astronomiska fenomen. – Några vanliga tekniska lösningar i elevernas vardag, hur de är uppbyggda, fungerar och skulle kunna förbättras. – Byggande och konstruktion med hjälp av olika material, redskap och tekniker. – Hur människors olika val i vardagen kan bidra till en hållbar utveckling.

text: Lekar, fysiska aktiviteter och utevistelse

text: – Initiera, organisera och delta i lekar av olika slag. – Fysiska aktiviteter inomhus och utomhus under olika årstider och i olika väder. – Säkerhet och hänsyn till miljö och andra människor vid vistelse i olika naturmiljöer. – Kost, sömn och fysisk aktivitet och hur de påverkar hälsa och välbefinnande.

text: 4 Fritidshemmet

text: Fritidshemmets syfte och centrala innehåll

text: Undervisningen i fritidshemmet ska utgå från den värdegrund och det uppdrag samt de övergripande mål och riktlinjer som framgår av del 1 och 2 i denna läroplan. Denna del kompletterar del 1 och 2 genom att förtydliga syftet med och det centrala innehållet i undervisningen i fritidshemmet. Begreppet undervisning ska ges en vid tolkning i fritidshemmet där omsorg, utveckling och lärande utgör en helhet.

text: Syfte

text: Undervisningen i fritidshemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda eleverna en meningsfull fritid. Detta ska ske genom att undervisningen tar sin utgångspunkt i elevernas behov, intressen och erfarenheter, men också att eleverna kontinuerligt utmanas ytterligare genom att de inspireras till nya upptäckter. I undervisningen ska eleverna erbjudas en variation av arbetssätt, uttrycksformer och lärmiljöer som integrerar omsorg och lärande. Undervisningen i fritidshemmet kompletterar förskoleklassen och skolan genom att lärandet i högre grad ska vara situationsstyrt, upplevelsebaserat och grupporienterat samt utgå från elevernas behov, intressen och initiativ. Undervisningen syftar till att främja elevernas fantasi och förmåga att lära tillsammans med andra genom lek, rörelse och skapande genom estetiska uttrycksformer samt med utforskande och praktiska arbetssätt. I undervisningen ska eleverna genom leken ges möjlighet att bearbeta intryck, pröva sin identitet, utveckla kreativitet samt sin förmåga att samarbeta och kommunicera. I undervisningen ska eleverna uppmuntras och utmanas att pröva egna och andras idéer, lösa problem och omsätta idéerna i handling. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kreativitet, nyfikenhet och tilltro till sin egen förmåga. Undervisningen i fritidshemmet ska komplettera förskoleklassen och skolan även genom att erbjuda eleverna rekreation och vila för hälsa och välbefinnande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla goda kamratrelationer samt känna tillhörighet och trygghet i elevgruppen. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla och pröva identiteter och uppfattningar i möte och samspel med andra. Undervisningen ska ta tillvara olikheter och mångfald och på så sätt ge eleverna möjlighet att fördjupa sin förståelse för olika sätt att tänka och vara. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla förtrogenhet med demokratiska principer, arbetssätt och processer genom att de får vara delaktiga, utöva inflytande och ta ansvar i verksamheten. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att utveckla tilltro till sig själva samt sin förmåga att samarbeta och att hantera konflikter på ett konstruktivt sätt. Undervisningen ska ta tillvara elevernas nyfikenhet och ge dem möjlighet att utveckla sitt intresse för och sin förmåga att kommunicera med olika språkliga uttrycksformer. Dessutom ska undervisningen sträva efter att på olika sätt skapa möjligheter för elever med annat modersmål än svenska att använda både svenska och sitt modersmål. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att skapa och uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer. På så sätt ska

text: undervisningen ge eleverna förutsättningar att kunna tänka, lära och kommunicera i olika sammanhang och för skilda syften. Vidare ska undervisningen bidra till att utveckla elevernas intresse för och kunskaper om natur, teknik och samhälle genom att ge dem möjligheter att utforska, ställa frågor kring och samtala om företeelser och samband i omvärlden. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att använda matematik för att beskriva omvärlden och lösa vardagliga problem. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur de olika val som människor gör kan bidra till en hållbar utveckling. Genom att eleverna får vistas i natur och samhälle ska undervisningen också stärka deras möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv i närmiljön. Eleverna ska ges förutsättningar att utveckla en allsidig rörelseförmåga genom att få delta i fysiska aktiviteter och vistelse i olika naturmiljöer. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att uppleva rörelseglädje och därigenom utveckla ett intresse för att vara fysiskt aktiva. Vidare ska undervisningen bidra till en förståelse för hur fysisk aktivitet och utevistelse kan påverka hälsa och välbefinnande. Genom undervisningen i fritidshemmet ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – pröva och utveckla idéer, lösa problem och omsätta idéerna i handling, – ta hänsyn till personliga behov av balans mellan aktivitet och vila, – skapa och upprätthålla goda relationer samt samarbeta utifrån ett demokratiskt och empatiskt förhållningssätt, – kommunicera med språkliga uttrycksformer i olika sammanhang och för skilda syften, – skapa och uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer, – utforska och beskriva företeelser och samband i natur, teknik och samhälle, samt – röra sig allsidigt i olika miljöer samt förstå vad som kan påverka hälsa och välbefinnande.

text: Centralt innehåll

text: Språk och kommunikation

text: – Samtala, lyssna, ställa frågor samt framföra egna tankar, åsikter och argument om olika områden, till exempel etiska frågor och vardagliga händelser. – Samtala om olika typer av texter. – Digitala verktyg och medier för kommunikation. – Säker och ansvarsfull kommunikation, även i digitala sammanhang. – Ord och begrepp som uttrycker behov, känslor, kunskaper och åsikter. Hur ord och yttranden kan uppfattas av och påverka en själv och andra.

text: Skapande och estetiska uttrycksformer

text: – Skapande genom olika estetiska uttrycksformer, till exempel lek, bild, musik, dans och drama. – Olika material, redskap och tekniker för att skapa och uttrycka sig. – Tolka och samtala om olika estetiska uttryck. – Digitala verktyg för framställning av olika estetiska uttryck.

text: Natur och samhälle

text: – Olika sätt att utforska företeelser och samband i natur, teknik och samhälle, till exempel genom samtal, studiebesök och digitala medier. Hur företeelser och samband kan beskrivas, till exempel med ord och bilder. – Matematik som redskap för att beskriva vardagliga företeelser och för att lösa vardagliga problem. – Byggande och konstruktion med hjälp av olika material, redskap och tekniker. – Normer och regler i elevernas vardag, till exempel i lekar och spel, och varför regler kan behövas. – Etnicitet, könsroller, kroppsideal och konsumtion samt kritisk granskning av hur dessa företeelser framställs i medier och populärkultur. – Demokratiska värderingar och principer, i sammanhang som är bekanta för eleverna. Hur gemensamma beslut kan fattas och hur konflikter kan hanteras på ett konstruktivt sätt. – Barnets rättigheter i enlighet med konventionen om barnets rättigheter (barnkonventionen). – Hur människors olika val i vardagen kan bidra till en hållbar utveckling. – Närsamhällets och föreningslivets utbud av aktiviteter och platser för kultur, fritid och rekreation. – Orientera sig i närmiljön och hur man beter sig i trafiken på ett säkert sätt.

text: – Initiera, organisera och delta i lekar av olika slag. – Idrotter och andra fysiska aktiviteter inomhus och utomhus under olika årstider och i olika väder. – Utevistelse under olika årstider, samt närmiljöns möjligheter till vistelse i naturen och på andra platser för fysisk aktivitet och naturupplevelser. – Säkerhet och hänsyn till miljö och andra människor vid vistelse i olika naturmiljöer. Rättigheter och skyldigheter i naturen enligt allemansrätten. – Livsstilens betydelse för hälsan, till exempel hur kost, sömn och balansen mellan fysisk aktivitet och vila påverkar det psykiska och fysiska välbefinnandet.

text: 5 Kursplaner

text: 5.1 Bild

text: Bilder har stor betydelse för människors sätt att tänka, lära och uppleva sig själva och omvärlden. Vi omges ständigt av bilder som informerar, övertalar, underhåller och ger oss estetiska och känslomässiga upplevelser. Kunskaper om bilder och bildkommunikation är betydelsefulla för att kunna uttrycka egna åsikter och delta aktivt i samhällslivet. Genom att arbeta med olika typer av bilder kan människor utveckla sin kreativitet och bildskapande förmåga.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet bild ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur bilder skapas och tolkas. Genom undervisningen ska eleverna få erfarenheter av visuell kultur i form av film, fotografi, design, konst, arkitektur och miljöer. I undervisningen ska eleverna ges möjligheter att utveckla kunskaper om hur man framställer och presenterar egna bilder med olika metoder, material och uttrycksformer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar sin kreativitet och sitt intresse för att skapa och kommunicera visuellt. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla idéer samt överväga olika lösningar och tillvägagångssätt i det bildskapande arbetet. Eleverna ska också uppmuntras att ta egna initiativ och att arbeta på ett undersökande och problemlösande sätt. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse för hur bildbudskap utformas i olika medier. Undervisningen ska också ge eleverna möjligheter att diskutera och kritiskt granska olika bildbudskap och bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om bilder i olika kulturer, både i nutid och historiskt. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att använda sina kunskaper om olika typer av bilder i det egna bildskapandet. Undervisningen i ämnet bild ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att kommunicera med bilder för att uttrycka budskap, – förmåga att skapa bilder med olika tekniker, verktyg och material, – förmåga att utveckla idéer samt välja och motivera tillvägagångssätt utifrån syftet med bildarbetet, och – förmåga att analysera samtida och historiska bilders innehåll, uttryck och funktioner.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Bildframställning

text: – Framställning av berättande bilder, till exempel sagobilder och illustrationer till berättelser. – Teckning, måleri, modellering och konstruktion. – Återanvändning av bilder, till exempel i kollage. – Fotografering och överföring av bilder med hjälp av digitala verktyg.

text: – Etiska frågor som kan uppstå vid framställning och användning av bilder i olika sammanhang.

text: Tekniker, verktyg och material

text: – Olika element som bygger upp form, yta samt för- och bakgrund i en bild, till exempel linjer och färg. – Några verktyg och material för teckning, måleri, modellering och konstruktioner samt för fotografering och annat digitalt arbete med bilder.

text: Bildanalys

text: – Samtida och historiska bilder och vad bilderna berättar, till exempel dokumentära bilder och konstbilder. – Bilder ur elevernas visuella kulturer som gestaltar normer och stereotyper.

text: I årskurs 4–6

text: Bildframställning

text: – Framställning av berättande och informativa bilder, till exempel serier och illustrationer till text. – Teckning, måleri, tryck och tredimensionellt arbete. – Återanvändning och bearbetning av bilder, till exempel i kollage och bildmontage. – Fotografi, film och annat digitalt bildskapande samt redigering av fotografi och rörlig bild. – Rättigheter och skyldigheter samt etiska frågeställningar vid användning av bilder i olika sammanhang.

text: Tekniker, verktyg och material

text: – Olika element som bygger upp och skapar rumslighet i två- och tredimensionella bilder, till exempel linjer, färg och hur kombinationer av dessa kan användas i bildskapande arbete. – Verktyg och material för teckning, måleri, trycktekniker, tredimensionellt arbete, fotografering, arbete med rörlig bild och digital bildbehandling.

text: Bildanalys

text: – Konst- och dokumentärbilder samt arkitektur från olika tider och kulturer. – Mediebilder, till exempel reklam- och nyhetsbilder. – Bilder ur elevernas visuella kulturer som gestaltar identitet, grupptillhörighet och normer. – Hur bilder påverkar och förmedlar budskap. Ord och begrepp för att kunna samtala om bilders innehåll, uttryck och funktioner.

text: I årskurs 7–9

text: Bildframställning

text: – Framställning av berättande, informativa och samhällsorienterande bilder om frågor som är angelägna för eleverna. – Två- och tredimensionellt bildarbete. – Kombinationer av bild, ljud, objekt och text i eget bildskapande. – Digitalt skapande och digital bearbetning av fotografier, rörlig bild och andra typer av bilder. – Presentationer av eget bildskapande från idé och process till slutgiltigt resultat. – Rättigheter och skyldigheter samt etiska frågeställningar vid användning och spridning av bilder. Eventuella konflikter mellan yttrandefrihet och integritet vid användning och spridning av bilder.

text: Tekniker, verktyg och material

text: – Former, färger och bildkompositioner samt deras betydelsebärande egenskaper och hur dessa kan användas i bildskapande arbete. – Verktyg och material för två- och tredimensionellt bildarbete. Hur dessa verktyg och material kan användas för bestämda syften.

text: Bildanalys

text: – Samtida konst- och dokumentärbilder samt konst och arkitektur från olika tider och kulturer. Hur bilderna och verken är utformade och vilka budskap de förmedlar. – Mediebilders utformning och påverkan och hur dessa bilder kan tolkas och kritiskt granskas. – Bilder som behandlar identitet och maktrelationer, till exempel sexualitet, etnicitet och kön. Hur dessa perspektiv gestaltas och konstrueras. – Hur bilder kan kopplas till egna erfarenheter och företeelser i elevernas visuella kulturer. Ord och begrepp för att kunna läsa, skriva och samtala om bilders innehåll, uttryck och funktioner.

text: 5.2 Engelska

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Att ha kunskaper i flera språk kan ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva. Engelska språket omger oss i vardagen och används inom så skilda områden som politik, utbildning och ekonomi. Kunskaper i engelska ökar därför individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang och att delta i internationellt studie- och arbetsliv.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet engelska ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i engelska språket och kunskaper om områden och sammanhang där engelska används. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla sin flerspråkighet samt tilltro till sin förmåga att använda språket i olika situationer och för skilda syften. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en allsidig kommunikativ förmåga. Denna förmåga innebär att förstå talat och skrivet språk, att kunna formulera sig och samspela med andra i tal och skrift och att kunna anpassa sitt språk till olika situationer, syften och mottagare. I den kommunikativa förmågan ingår även språklig säkerhet och att kunna använda olika strategier för att underlätta kommunikationen när språkkunskaperna inte räcker till. I mötet med talat språk och texter ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att sätta innehållet i relation till egna erfarenheter, livsvillkor och intressen. Undervisningen ska även ge eleverna möjligheter att utveckla förståelse av olika livsvillkor samt kulturella och sociala förhållanden i områden och i sammanhang där engelska används. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper i att söka, värdera, välja och tillägna sig innehållet i talat språk och texter från olika källor. De ska också ges förutsättningar att kunna använda olika hjälpmedel för lärande, förståelse, skapande och kommunikation. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för språk och kulturer och förmedla nyttan av språkkunskaper. Undervisningen i ämnet engelska ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förståelse av engelska i tal och skrift, – förmåga att formulera sig och kommunicera på engelska i tal och skrift, – förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, och – förståelse av kulturella och sociala förhållanden i olika sammanhang och områden där engelska används.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer, intressen, personer och platser. – Vardagsliv och levnadssätt i olika sammanhang och områden där engelska används.

text: Lyssna och läsa – reception

text: – Tydligt talad engelska och enkla texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier, även i kombination med illustrationer. – Enkla dialoger och samtal. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn.

text: – Sånger, ramsor, dikter och sagor. – Ord och fraser i närmiljön, till exempel på skyltar, i reklam och andra enkla texter.

text: Tala, skriva och samtala – produktion och interaktion

text: – Enkla presentationer, meddelanden, beskrivningar och dialoger i tal och skrift. – Enkla samtal. – Sånger, ramsor och dramatiseringar.

text: I årskurs 4–6

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer, intressen, personer, platser, aktiviteter och händelser. – Åsikter, känslor och erfarenheter. – Vardagsliv, levnadssätt och sociala relationer i olika sammanhang och områden där engelska används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. Engelskans utbredning i världen.

text: Lyssna och läsa – reception

text: – Tydligt talad engelska och enkla texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier. – Dialoger, samtal och intervjuer. – Berättelser och annan fiktion för barn och unga, även i talad eller dramatiserad form. – Sånger, dikter och sagor. – Muntliga och skriftliga meddelanden samt information, till exempel reklam, tidtabeller och notiser. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang samt för att anpassa lyssnande och läsning till framställningens form och innehåll. – Sökning av enkel information i ett avgränsat urval av muntliga och skriftliga källor av olika slag för användning i egen produktion och interaktion. – Språkliga företeelser, däribland uttal, ord och fasta språkliga uttryck, grammatiska strukturer samt stavning, i det språk eleverna möter. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal.

text: – Samtal och skrivande för kontakt och kommunikation. – Presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar i sammanhängande tal och skrift. – Strategier, däribland omformuleringar, frågor och stödjande fraser, för att bidra till och underlätta samtal och skriftlig interaktion, även digital.

text: – Språkliga företeelser, däribland uttal, ord, artighetsfraser, tilltalsord och andra fasta språkliga uttryck, samt grammatiska strukturer och stavning i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna muntliga och skriftliga framställningar för att förtydliga och anpassa kommunikationen efter syfte och mottagare.

text: I årskurs 7–9

text: Kommunikationens innehåll

text: – Aktuella och för eleven bekanta ämnesområden. – Vardagliga situationer, intressen, aktiviteter och händelseförlopp. – Åsikter, känslor, erfarenheter och framtidsplaner samt relationer och etiska frågor. – Levnadsvillkor, traditioner, sociala relationer och kulturella företeelser i olika sammanhang och områden där engelska används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Lyssna och läsa – reception

text: – Talad engelska, även med inslag av regional och sociolektal variation, och texter, från olika medier. – Talad engelska och texter som är instruerande, informerande, beskrivande, berättande, diskuterande, argumenterande och kontaktskapande – varje slag för sig eller i olika kombinationer – till exempel samtal, intervjuer, nyheter, reportage och tidningsartiklar. – Skönlitteratur och annan fiktion, även i talad och filmatiserad form. – Sånger och dikter. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang samt för att anpassa lyssnande och läsning till framställningens form, innehåll och syfte. – Sökning och värdering av innehåll i muntliga och skriftliga källor av olika slag, utifrån olika syften. – Språkliga företeelser, däribland uttal, grammatiska strukturer och satsbyggnad, ord med olika stilvärden och fasta språkliga uttryck samt stavning, i det språk eleverna möter. – Hur sammanbindande ord och andra uttryck används för att skapa struktur och språkligt sammanhängande helheter.

text: – Samtal, diskussion och skrivande där eleverna berättar, beskriver, instruerar och motiverar sina åsikter. – Strategier för att bidra till och underlätta samtal och skriftlig interaktion, även digital, till exempel genom att ge bekräftelse, ställa följdfrågor, lyssna aktivt, formulera om, förklara, bidra med nya infallsvinklar och avsluta på ett artigt sätt.

text: – Språkliga företeelser, däribland uttal, ord och fasta språkliga uttryck, grammatiska strukturer och satsbyggnad samt stavning i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna muntliga och skriftliga framställningar för att förtydliga, variera, precisera och anpassa kommunikationen efter syfte, mottagare och sammanhang.

text: 5.3 Hem- och konsumentkunskap

text: Livet i hem och familj har en central betydelse för människan. Våra vanor i hemmet påverkar såväl individens och familjens välbefinnande som samhället och naturen. Kunskaper om konsumentfrågor och arbetet i hemmet ger människor viktiga verktyg för att skapa en fungerande vardag och främja hållbar utveckling genom att kunna göra medvetna val som konsumenter med hänsyn till hälsa, ekonomi och miljö.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet hem- och konsumentkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och intresse för arbete, ekonomi och konsumtionsval i hemmet. I en process där tanke, sinnesupplevelse och handling samverkar ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper som rör mat och måltider. Undervisningen ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar sin initiativförmåga och kreativitet vid matlagning, skapande av måltider och andra uppgifter i hemmet. Genom undervisningen ska eleverna få möjlighet att utveckla medvetenhet om vilka konsekvenser valen i hushållet får för hälsa, välbefinnande och gemensamma resurser. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om konsumtionens villkor samt om betalning, sparande, krediter och lån. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att göra välgrundade val när det gäller privatekonomi och kunna hantera olika problem och situationer som en ung konsument kan ställas inför. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om och ges möjligheter att reflektera över normer, jämställdhet och arbetsfördelning i hemmet. Undervisningen ska även ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper om kulturella variationer och traditioner i olika hushåll. Undervisningen i ämnet hem- och konsumentkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att planera och tillaga mat och måltider för olika behov och sammanhang samt hantera annat praktiskt arbete som förekommer i ett hem, – kunskaper om ekonomi och konsumtion i hemmet, och – förmåga att värdera val och handlingar som förekommer i ett hem utifrån hur de påverkar hälsa, ekonomi och miljö.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Mat och matlagning

text: – Matlagning för olika sammanhang. – Enkla metoder för matlagning, däribland bakning. Att planera, organisera och utvärdera arbetet. – Enkla instruktioner och recept. Hur de kan läsas och följas samt vanliga begrepp för matlagning. – Samtal om upplevelser av smak, doft, konsistens och textur i samband med matlagning. – Redskap och teknisk utrustning som kan användas vid matlagning och hur dessa används på ett funktionellt och säkert sätt. – Hygien och livsmedelssäkerhet i samband med hantering, tillagning och förvaring av livsmedel.

text: Privatekonomi och konsumtion

text: – Ungas privatekonomi. Relationen mellan sparande och konsumtion. Olika sätt för att betala och spara. – Skillnaden mellan saklig konsumentinformation och annan påverkan på konsumtionsval. Reklam i olika former, även dolda reklambudskap. – Jämförelser av några vanliga varor utifrån jämförpris.

text: Levnadsvanor

text: – Vikten av att äta varierat och balanserat för att må bra. Hur måltider kan fördelas över en dag. – Måltidens betydelse för gemenskap. Olika mattraditioner. – Resurshushållning av livsmedel och andra förbrukningsvaror i hemmet. Återvinning i hemmet och i närområdet och hur den fungerar. – Några olika certifieringar och märkningar av livsmedel och andra varor samt deras betydelse. – Rutiner och metoder för rengöring.

text: I årskurs 7–9

text: Mat och matlagning

text: – Matlagning för olika behov och sammanhang. – Livsmedels egenskaper och användningsområden. – Val av livsmedel och metoder för matlagning, däribland bakning. Att planera, organisera och utvärdera arbetet. – Skapande av egna måltider, till exempel utifrån säsong och rester. – Instruktioner och recept. Hur de kan läsas och följas samt begrepp för matlagning.

text: – Samtal om upplevelser av smak, doft, konsistens och textur i samband med matlagning. – Redskap och teknisk utrustning som kan användas vid matlagning och hur dessa används på ett funktionellt och säkert sätt. – Hygien och livsmedelssäkerhet i samband med hantering, tillagning och förvaring av livsmedel.

text: Privatekonomi och konsumtion

text: – Ungas privatekonomi. Konsumtion och ekonomisk planering, däribland att göra en budget. – Att handla på kredit, teckna abonnemang samt låna och spara pengar. – Skillnaden mellan saklig konsumentinformation och annan påverkan på konsumtionsval. Reklam i olika former, även dolda reklambudskap. – Konsumenters rättigheter och skyldigheter. Garanti, reklamation, ångerrätt, öppet köp och köp från privatperson samt skillnad mellan köp i butik och på internet.

text: Levnadsvanor

text: – Sammansättning av varierade och balanserade måltider och anpassning till individuella behov. – Måltidens betydelse för gemenskap. Olika mattraditioner. – Arbetsfördelning i hemmet ur ett jämställdhetsperspektiv. – Resurshushållning. Ställningstaganden vid val och användning av livsmedel och andra varor. Hur produktion, transport och återvinning av livsmedel och andra varor påverkar människors hälsa, ekonomi och miljö. – Rutiner och metoder för rengöring och tvätt.

text: 5.4 Idrott och hälsa

text: Rörelse och hälsofrämjande levnadsvanor är grundläggande för människors välbefinnande. Positiva upplevelser av idrott, rörelseaktiviteter och friluftsliv under uppväxtåren har stor betydelse för om vi blir fysiskt aktiva genom livet. Genom rörelse och hälsofrämjande levnadsvanor får människor redskap för att kunna påverka och ta ansvar för sin hälsa.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska syfta till att eleverna utvecklar allsidiga rörelseförmågor och intresse för att vara fysiskt aktiva och vistas i naturen. Eleverna ska genom undervisningen ges förutsättningar att utveckla goda levnadsvanor i syfte att kunna påverka sin hälsa genom livet. Undervisningen ska vara utformad så att alla elever kontinuerligt kan delta i undervisningens aktiviteter och ge eleverna förutsättningar att kunna delta i andra rörelseaktiviteter i skolan. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar en god kroppsuppfattning och tilltro till sin egen fysiska förmåga. I undervisningen ska eleverna få möta olika slags aktiviteter i varierande miljöer och

text: sammanhang samt få möjlighet att utveckla sin samarbetsförmåga och respekt för andra. Eleverna ska genom undervisningen ges möjlighet att utveckla förmåga att vistas utomhus och i naturen under olika årstider samt utveckla förståelse för värdet av ett aktivt friluftsliv. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper om vad som påverkar den fysiska förmågan samt kunskaper om hur rörelse och rörelseaktiviteter förhåller sig till fysisk, psykisk och social hälsa. Vidare ska eleverna ges möjligheter att planera och genomföra olika aktiviteter. Eleverna ska också ges möjligheter att utveckla kunskaper om ämnesspecifika begrepp. På så sätt får de förutsättningar att reflektera över sitt deltagande i aktiviteterna och ta ställning i frågor som handlar om idrott, hälsa och friluftsliv. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om säkerhet samt förmåga att agera i nödsituationer och hantera risker i samband med olika aktiviteter. Undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang, – förmåga att genomföra och anpassa aktiviteter inom friluftsliv och utevistelse efter olika förhållanden och miljöer, – förmåga att planera, genomföra och värdera olika aktiviteter utifrån hur de påverkar fysisk förmåga och hälsa, och – förmåga att agera säkert och förebygga risker i samband med rörelse, friluftsliv och utevistelser samt att simma och hantera nödsituationer på land och i vatten.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Rörelse

text: – Motoriska grundformer med och utan olika redskap. Deras sammansatta former. – Lekar och andra enkla rörelseaktiviteter, inomhus och utomhus. – Takt och rytm i enkla danser och rörelser till musik. – Rörelser i vatten och vattenvana. Att balansera, flyta och simma i mag- och ryggläge.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: – Att orientera sig i närmiljön och enkla kartors uppbyggnad. Begrepp som beskriver läge, avstånd och riktning. – Utforskande av möjligheter till och genomförande av vistelse, lekar och rörelser i natur- och utemiljö. – Allemansrättens grunder.

text: Hälsa och levnadsvanor

text: – Samtal om upplevelser av olika aktiviteter. – Undersökande av möjligheter till daglig rörelse i närmiljön. – Säkerhet och hänsynstagande i samband med aktiviteter.

text: I årskurs 4–6

text: Rörelse

text: – Sammansatta motoriska grundformer med och utan olika redskap. – Lekar, spel, idrotter och andra rörelseaktiviteter, inomhus och utomhus. – Takt och rytm i danser och i rörelser till musik. – Grundläggande träningslära: pulshöjande rörelser samt koordinations, styrkeoch rörlighetsövningar. – Simning i mag- och ryggläge.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: – Att orientera sig i den närliggande natur- och utemiljön med hjälp av kartor, såväl med som utan stöd av digitala verktyg. Kartors uppbyggnad och symboler. – Utforskande av möjligheter till och genomförande av friluftsaktiviteter, lekar och rörelser i skiftande natur- och utemiljöer under olika årstider. – Rättigheter och skyldigheter i naturen enligt allemansrätten och dess tillämpning i praktiken. – Badvett och säkerhet vid vatten under olika årstider. Hantering av nödsituationer vid vatten med hjälpredskap.

text: Hälsa och levnadsvanor

text: – Samtal om upplevelser av olika aktiviteter samt värdering av hur de påverkar den fysiska förmågan och hälsan. – Normer kring olika slags aktiviteter. Hur normer påverkar individers deltagande, till exempel normer kring kön och funktionalitet kopplade till olika rörelseaktiviteter. – Undersökande av möjligheter till daglig rörelse i närmiljön. – Olika sätt att förebygga skador, däribland uppvärmning. – Säkerhet och hänsynstagande i samband med aktiviteter. – Första hjälpen.

text: I årskurs 7–9

text: Rörelse

text: – Komplexa rörelser i lekar, spel, idrotter och andra rörelseaktiviteter, inomhus och utomhus. – Olika former av dans samt skapande av rörelse- och träningsprogram till musik, takt och rytm.

text: – Träningslära: konditionsträning, koordinationsträning, styrketräning och rörlighetsträning utifrån olika ändamål och individuella behov. – Olika verktyg, däribland digitala för att planera, genomföra och värdera rörelseaktiviteter. – Olika simsätt i mag- och ryggläge.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: – Att orientera sig i okända miljöer med hjälp av kartor och andra hjälpmedel såväl med som utan stöd av digitala verktyg. – Planering och genomförande av friluftsaktiviteter i skilda miljöer under olika årstider. – Rättigheter och skyldigheter i naturen enligt allemansrätten och dess tillämpning i praktiken. – Kulturella traditioner i friluftsliv och utevistelse. – Badvett och säkerhet vid vatten under olika årstider. Hantering av nödsituationer i och vid vatten med hjälpredskap.

text: Hälsa och levnadsvanor

text: – Planering och genomförande av olika aktiviteter utifrån hur de påverkar olika aspekter av fysisk förmåga och olika aspekter av hälsa. – Kroppsideal och normer inom olika rörelsekulturer. Hur de påverkar individers möjligheter till deltagande i olika aktiviteter. – Undersökande av möjligheter till daglig rörelse i närmiljön. – Dopning och lagar och andra bestämmelser som reglerar förbud mot dopning. – Samtal om upplevelser av olika aktiviteter och värdering av hur de påverkar olika aspekter av fysisk förmåga och olika aspekter av hälsa. – Förebyggande av skador genom allsidig träning, anpassning av belastning och tekniker för rörelseutföranden. – Säkerhet och hänsynstagande i samband med olika aktiviteter. – Första hjälpen och hjärt- och lungräddning.

text: 5.5 Matematik

text: Matematiken har en flertusenårig historia med bidrag från många kulturer. Den utvecklas såväl ur praktiska behov som ur människans nyfikenhet och lust att utforska matematiken som sådan. Matematisk verksamhet är till sin art en kreativ, reflekterande och problemlösande aktivitet som är nära kopplad till den samhälleliga, sociala, naturvetenskapliga, tekniska och digitala utvecklingen. Kunskaper i matematik ger människor förutsättningar att fatta välgrundade beslut i vardagslivets många valsituationer och ökar möjligheterna att delta i samhällets beslutsprocesser.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet matematik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om matematik och matematikens användning i vardagen och inom olika ämnesområden. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar intresse för matematik och tilltro till sin förmåga att använda matematik i olika sammanhang. Den ska också ge eleverna möjlighet att uppleva estetiska värden i möten med matematiska mönster, former och samband. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla förtrogenhet med grundläggande matematiska begrepp och metoder och deras användbarhet. Vidare ska eleverna genom undervisningen ges möjligheter att utveckla kunskaper i att använda digitala verktyg och programmering för att kunna undersöka problemställningar och matematiska begrepp, göra beräkningar samt för att presentera och tolka data. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper för att kunna formulera och lösa problem samt reflektera över och värdera valda strategier, modeller och resultat. Eleverna ska även ges förutsättningar att utveckla kunskaper för att kunna tolka vardagliga och matematiska situationer samt för att kunna beskriva och formulera dessa med hjälp av matematikens uttrycksformer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmågan att argumentera logiskt och föra matematiska resonemang. Eleverna ska genom undervisningen också ges möjlighet att utveckla en förtrogenhet med matematikens uttrycksformer och hur dessa kan användas för att kommunicera om matematik i vardagliga och matematiska sammanhang. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper om historiska sammanhang där viktiga begrepp och metoder i matematiken har utvecklats. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjligheter att reflektera över matematikens betydelse, användning och begränsning i vardagslivet, i andra skolämnen och under historiska skeenden och därigenom kunna se matematikens sammanhang och relevans. Undervisningen i ämnet matematik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att använda och beskriva matematiska begrepp och samband mellan begrepp, – förmåga att välja och använda lämpliga matematiska metoder för att göra beräkningar och lösa rutinuppgifter, – förmåga att formulera och lösa problem med hjälp av matematik och värdera valda strategier, – förmåga att föra och följa matematiska resonemang, och – förmåga att använda matematikens uttrycksformer för att samtala om och redogöra för frågeställningar, beräkningar och slutsatser.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Taluppfattning och tals användning

text: – Naturliga tal och deras egenskaper samt hur talen delas upp och används för att ange antal och ordning. – Positionssystemet och hur det används för att beskriva naturliga tal. – Symboler för tal och symbolernas utveckling i några olika kulturer genom historien. – Tal i bråkform som del av helhet och del av antal samt hur delarna benämns och uttrycks som enkla bråk. Hur enkla bråk förhåller sig till naturliga tal. – Hur naturliga tal och enkla tal i bråkform används i elevnära situationer. – De fyra räknesättens egenskaper och samband samt användning i olika situationer. – Metoder för beräkningar med naturliga tal, vid huvudräkning, överslagsräkning och skriftlig beräkning. Användning av digitala verktyg vid beräkningar. – Rimlighetsbedömning vid uppskattningar och beräkningar.

text: Algebra

text: – Matematiska likheter och likhetstecknets betydelse. – Obekanta tal och hur de kan betecknas med en symbol. – Enkla mönster i talföljder och enkla geometriska mönster samt hur de konstrueras, beskrivs och uttrycks. – Entydiga stegvisa instruktioner och hur de konstrueras, beskrivs och följs som grund för programmering. Hur symboler används vid stegvisa instruktioner.

text: Geometri

text: – Vanliga lägesord för att beskriva föremåls och objekts läge i rummet. – Grundläggande geometriska tvådimensionella objekt samt objekten klot, kon, cylinder och rätblock. Egenskaper hos dessa objekt och deras inbördes relationer. Konstruktion av geometriska objekt. – Jämförelser och uppskattningar av storheter. Mätning av längd, massa, volym och tid med vanliga nutida och äldre måttenheter. – Skala vid enkel förminskning och förstoring. – Symmetri i vardagen och hur symmetri kan konstrueras.

text: Sannolikhet och statistik

text: – Slumpmässiga händelser i konkreta situationer. – Enkla tabeller och diagram och hur de används för att sortera data och beskriva resultat från undersökningar, såväl med som utan digitala verktyg.

text: Samband och förändring

text: – Proportionella samband, däribland dubbelt och hälften.

text: Problemlösning

text: – Strategier för att lösa matematiska problem i elevnära situationer. – Formulering av matematiska frågeställningar utifrån vardagliga situationer.

text: I årskurs 4–6

text: Taluppfattning och tals användning

text: – Rationella tal, däribland negativa tal, och deras egenskaper samt hur talen kan delas upp och användas. – Positionssystemet och hur det används för att beskriva hela tal och tal i decimalform. – Olika talsystem och några talsystem som använts i olika kulturer genom historien. – Tal i procentform och deras samband med tal i bråk- och decimalform. – Hur tal i bråk- och decimalform kan användas i vardagliga situationer. – De fyra räknesätten och regler för deras användning vid beräkningar med naturliga tal. – Metoder för beräkningar med naturliga tal och enkla tal i bråk- och decimalform vid överslagsräkning, huvudräkning och skriftlig beräkning. Användning av digitala verktyg vid beräkningar. – Rimlighetsbedömning vid uppskattningar och beräkningar.

text: Algebra

text: – Matematiska likheter och hur likhetstecknet används för att teckna enkla ekvationer. – Variabler och deras användning i enkla algebraiska uttryck och ekvationer. – Metoder, däribland algebraiska, för att lösa enkla ekvationer. – Mönster i talföljder och geometriska mönster samt hur de konstrueras, beskrivs och uttrycks. – Programmering i visuella programmeringsmiljöer. Hur algoritmer skapas och används vid programmering.

text: Geometri

text: – Grundläggande geometriska två- och tredimensionella objekt samt deras egenskaper och inbördes relationer. Konstruktion av geometriska objekt, såväl med som utan digitala verktyg. – Jämförelse, uppskattning och mätning av längd, area, massa, volym, tid och vinkel med standardiserade måttenheter samt enhetsbyten i samband med detta. – Metoder för hur omkrets och area hos olika tvådimensionella geometriska figurer kan bestämmas och uppskattas. – Skala vid förminskning och förstoring samt användning av skala i elevnära situationer. – Symmetri i planet och hur symmetri kan konstrueras.

text: Sannolikhet och statistik

text: – Slumpmässiga händelser, chans och risk med utgångspunkt i observationer, simuleringar och statistiskt material. Jämförelse av sannolikhet vid olika slumpmässiga försök. – Enkel kombinatorik i konkreta situationer. – Tabeller och diagram för att beskriva resultat från undersökningar, såväl med som utan digitala verktyg. Tolkning av data i tabeller och diagram. – Lägesmåtten medelvärde, typvärde och median samt hur de används i statistiska undersökningar.

text: Samband och förändring

text: – Proportionalitet samt hur proportionella samband uttrycks i bråk-, decimaloch procentform. – Koordinatsystem och gradering av koordinataxlar. – Grafer för att uttrycka proportionella samband.

text: Problemlösning

text: I årskurs 7–9

text: Taluppfattning och tals användning

text: – Reella tal och deras egenskaper samt talens användning i matematiska situationer. – Talsystemets utveckling från naturliga tal till reella tal. – Tal i potensform. Grundpotensform för att uttrycka små och stora tal samt användning av prefix. – Matematiska lagar och regler samt deras användning vid beräkningar med tal i bråk-, decimal- och potensform. – Metoder för beräkningar med tal i bråk- och decimalform vid överslagsräkning, huvudräkning och skriftlig beräkning. Användning av digitala verktyg vid beräkningar. – Rimlighetsbedömning vid uppskattningar och beräkningar.

text: Algebra

text: – Matematiska likheter samt hur likhetstecknet används för att teckna ekvationer och funktioner. – Variablers användning i algebraiska uttryck, formler, ekvationer och funktioner. – Metoder för att lösa linjära ekvationer och enkla andragradsekvationer. – Mönster i talföljder och geometriska mönster samt hur de konstrueras, beskrivs och uttrycks generellt. – Programmering i visuell och textbaserad programmeringsmiljö. Hur algoritmer skapas, testas och förbättras vid programmering.

text: Geometri

text: – Geometriska objekt samt deras egenskaper och inbördes relationer. Konstruktion av geometriska objekt, såväl med som utan digitala verktyg. – Metoder för beräkning av area, omkrets och volym hos geometriska objekt, samt enhetsbyten i samband med detta. – Geometriska satser och formler samt argumentation för deras giltighet. – Skala vid förminskning och förstoring av två- och tredimensionella objekt. – Likformighet och kongruens.

text: Sannolikhet och statistik

text: – Sannolikhet och metoder för att beräkna sannolikhet i olika situationer. Bedömningar av risker och chanser utifrån datorsimuleringar och statistiskt material. – Kombinatoriska principer och hur de kan användas i olika situationer. – Tabeller, diagram och grafer samt hur de tolkas och används för att beskriva resultat av egna och andras undersökningar, såväl med som utan digitala verktyg. – Lägesmått och spridningsmått samt hur de används för bedömning av resultat vid statistiska undersökningar.

text: Samband och förändring

text: – Proportionalitet och hur det används för att uttrycka skala, likformighet och förändring. – Härledda enheter, till exempel km/h och kr/kg. – Procent och förändringsfaktor för att uttrycka förändring samt beräkningar med procent i vardagliga situationer och inom olika ämnesområden. – Räta linjens ekvation och förändringstakt. Användning av räta linjens ekvation för att beskriva samband. – Funktioner och hur de används för att beskriva samband och förändring samt undersöka förändringstakt. Hur funktioner uttrycks i form av grafer, tabeller och funktionsuttryck.

text: Problemlösning

text: – Strategier för att lösa matematiska problem i olika situationer och inom olika ämnesområden samt värdering av valda strategier och metoder. – Formulering av matematiska frågeställningar utifrån olika situationer och ämnesområden. – Enkla matematiska modeller och hur de kan användas i olika situationer.

text: 5.6 Moderna språk

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Att ha kunskaper i flera språk kan ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva. Kunskaper i flera språk ökar också individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang och att delta i internationellt studie- och arbetsliv.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet moderna språk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i målspråket och kunskaper om områden och sammanhang där språket används. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla sin flerspråkighet samt tilltro till sin förmåga att använda språket i olika situationer och för skilda syften. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en allsidig kommunikativ förmåga. Denna förmåga innebär att förstå talat och skrivet språk, att kunna formulera sig och samspela med andra i tal och skrift och att kunna anpassa sitt språk till olika situationer, syften och mottagare. I den kommunikativa förmågan ingår även språklig säkerhet och att kunna använda olika strategier för att underlätta kommunikationen när språkkunskaperna inte räcker till. I mötet med talat språk och texter ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att sätta innehållet i relation till egna erfarenheter, livsvillkor och intressen. Undervisningen ska även ge eleverna möjligheter att utveckla förståelse av olika livsvillkor samt kulturella och sociala förhållanden i områden och i sammanhang där språket används. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper i att söka, värdera, välja och tillägna sig innehållet i talat språk och texter från olika källor. De ska också ges förutsättningar att kunna använda olika hjälpmedel för lärande, förståelse, skapande och kommunikation. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för språk och kulturer och förmedla nyttan av språkkunskaper. Undervisningen i ämnet moderna språk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förståelse av målspråket i tal och skrift, – förmåga att formulera sig och kommunicera på målspråket i tal och skrift, – förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, och – förståelse av kulturella och sociala förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 4–9, inom ramen för skolans val

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer, intressen, personer och platser.

text: – Åsikter och känslor. – Vardagsliv och levnadssätt i olika sammanhang och områden där språket används.

text: Lyssna och läsa – reception

text: – Tydligt talat språk och enkla texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier, även i kombination med illustrationer. – Dialoger och samtal. – Berättelser och annan fiktion, även i talad eller dramatiserad form, samt sånger. – Muntliga och skriftliga meddelanden samt information, till exempel på skyltar och i reklam. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet, till exempel med hjälp av förförståelse och bilder. – Olika sätt att orientera sig i anvisade muntliga och skriftliga källor av olika slag för att hitta enkel information att använda i egen produktion och interaktion. – Språkliga företeelser, däribland uttal, grammatiska strukturer och stavning, i det språk eleverna möter. – Hur ord, fasta språkliga uttryck och vardagsfraser används i talat språk och texter i olika situationer.

text: – Samtal och skrivande för kontakt och kommunikation. – Presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar i tal och skrift. – Strategier för att underlätta samtal, däribland omformuleringar, gester och frågor. – Språkliga företeelser, däribland uttal, ord, artighetsfraser och andra fasta språkliga uttryck samt grammatiska strukturer och stavning i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna muntliga och skriftliga framställningar för att förtydliga kommunikationen.

text: I årskurs 4–6, inom ramen för språkval

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer, intressen, personer och platser. – Vardagsliv och levnadssätt i olika sammanhang och områden där språket används.

text: Lyssna och läsa – reception

text: – Tydligt talat språk och enkla texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier, även i kombination med illustrationer.

text: – Enkla dialoger och samtal. – Sånger och ramsor. – Enkla meddelanden och enkel information. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord i tal, till exempel genom att gissa och dra slutsatser med hjälp av sammanhanget. – Sökning av mycket enkel, tydlig information i anvisade källor av olika slag, till exempel för att hitta klockslag, platser och namn. – Språkliga företeelser i det språk eleverna möter, med betoning på uttal samt sambandet mellan skrift och uttal. – Hur ord och vardagsfraser används i olika situationer.

text: – Enkla presentationer, meddelanden, beskrivningar och dialoger i tal och skrift. – Strategier för att underlätta samtal, till exempel gester och frågor. – Språkliga företeelser för att förtydliga kommunikationen med betoning på uttal.

text: I årskurs 7–9, inom ramen för språkval

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer, intressen, personer, platser, aktiviteter och händelser. – Åsikter, känslor och erfarenheter. – Vardagsliv, levnadssätt och sociala relationer i olika sammanhang och områden där språket används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. Målspråkets utbredning i världen.

text: Lyssna och läsa – reception

text: – Tydligt talat språk och enkla texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier. – Dialoger, samtal och intervjuer. – Berättelser och annan fiktion, även i talad eller dramatiserad form. – Sånger och dikter. – Muntliga och skriftliga meddelanden samt information, till exempel reklam, tidtabeller och notiser. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang samt för att anpassa lyssnande och läsning till framställningens form och innehåll. – Sökning av enkel information i ett avgränsat urval av muntliga och skriftliga källor av olika slag för användning i egen produktion och interaktion. – Språkliga företeelser, däribland uttal, ord och fasta språkliga uttryck, grammatiska strukturer och stavning, i det språk eleverna möter. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal.

text: – Samtal och skrivande för kontakt och kommunikation. – Presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar i sammanhängande tal och skrift. – Strategier, däribland omformuleringar, frågor och stödjande fraser, för att bidra till och underlätta samtal och skriftlig interaktion, även digital. – Språkliga företeelser, däribland uttal, ord, artighetsfraser, tilltalsord och andra fasta språkliga uttryck samt grammatiska strukturer och stavning i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna muntliga och skriftliga framställningar för att förtydliga och anpassa kommunikationen efter syfte och mottagare.

text: I årskurs 4–9, inom ramen för skolans val, kinesiska

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer, intressen, personer och platser. – Vardagsliv och levnadssätt i olika sammanhang och områden där kinesiska används.

text: Lyssna – reception

text: – Tydligt talat språk som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier, även i kombination med illustrationer. – Dialoger och samtal. – Sånger och ramsor. – Enkla meddelanden samt information. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet. – Språkliga företeelser i det språk eleverna möter, med betoning på grundläggande satsstrukturer och uttal. Fonem och tonem. – Hur ord och vardagsfraser används i olika situationer. – Pinyin som stöd för förståelse av det talade språk eleverna möter.

text: Tala och samtala – produktion och interaktion

text: – Enkla samtal för kontakt och kommunikation. – Enkla presentationer, instruktioner, meddelanden och beskrivningar. – Strategier för att underlätta samtal, däribland gester och frågor. – Språkliga företeelser, med betoning på uttal, intonation och grundläggande satsstrukturer samt fasta språkliga uttryck, till exempel artighetsfraser, i elevernas egen produktion och interaktion. – Pinyin som ett medel för att utveckla elevernas talade språk, även uttal och ordförråd.

text: Läsa – reception (förenklade kinesiska tecken)

text: – Enkla texter som är beskrivande och kontaktskapande, även i kombination med illustrationer. – Enkla meddelanden och skrivna dialoger. – Olika hjälpmedel för läsning, till exempel pinyin, syntetiskt tal och elektroniska ordböcker. – De förenklade tecknens ursprung, användning och uppbyggnad i de texter eleverna möter. Principer för streckordning och analys av teckendelar.

text: Skriva – produktion och interaktion (förenklade kinesiska tecken) – Enkla texter, till exempel presentationer, meddelanden och skrivna dialoger. – Hur vanligt förekommande tecken som är relevanta för kommunikationens innehåll skrivs för hand, även streckordning. – Pinyin och andra hjälpmedel, även digitala, som stöd för den skriftliga produktionen och interaktionen.

text: I årskurs 4–6, inom ramen för språkval, kinesiska

text: Kommunikationens innehåll

text: Lyssna – reception

text: – Tydligt talat språk som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier, även i kombination med illustrationer. – Enkla dialoger och samtal. – Sånger och ramsor. – Enkla meddelanden och enkel information. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord till exempel genom att gissa och dra slutsatser med hjälp av sammanhanget. – Språkliga företeelser i det språk eleverna möter, med betoning på uttal och intonation. – Hur ord och vardagsfraser används i olika situationer. – Pinyin som stöd för förståelse av det talade språk eleverna möter.

text: – Korta, enkla presentationer, meddelanden, beskrivningar och dialoger. – Strategier för att underlätta samtal, däribland gester. – Språkliga företeelser för att förtydliga kommunikationen med betoning på uttal och intonation. – Pinyin som ett medel för att utveckla elevernas talade språk, även uttal och ordförråd.

text: – Enkla texter som är beskrivande, även i kombination med illustrationer. – Enkla meddelanden och skrivna dialoger. – Olika hjälpmedel för läsning, till exempel pinyin, syntetiskt tal och elektroniska ordböcker. – De förenklade tecknens uppbyggnad i de texter eleverna möter.

text: Skriva – produktion och interaktion (förenklade kinesiska tecken) – Korta, enkla texter, till exempel meddelanden. – Hur några vanligt förekommande tecken som är relevanta för kommunikationens innehåll skrivs för hand, även streckordning. – Pinyin och andra hjälpmedel, även digitala, som stöd för den skriftliga produktionen och interaktionen.

text: I årskurs 7–9, inom ramen för språkval, kinesiska

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer, intressen, personer och platser. – Åsikter och känslor. – Vardagsliv, levnadssätt och sociala relationer i olika sammanhang och områden där kinesiska används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. Kinesiskans utbredning i världen.

text: Lyssna – reception

text: – Tydligt talat språk som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier, även i kombination med illustrationer. – Dialoger och samtal. – Berättelser och annan fiktion, även i dramatiserad form, samt sånger. – Meddelanden och information. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet, till exempel med hjälp av förförståelse. – Olika sätt att orientera sig i anvisade muntliga källor av olika slag för att hitta enkel information att använda i egen produktion och interaktion. – Språkliga företeelser, däribland uttal, intonation och grammatiska strukturer, i det språk eleverna möter. Fonem och tonem. – Hur ord, fasta språkliga uttryck och vardagsfraser används i olika situationer. – Pinyin som stöd för förståelse av det talade språk eleverna möter.

text: – Samtal för kontakt och kommunikation. – Presentationer, instruktioner, meddelanden och beskrivningar i sammanhängande tal.

text: – Strategier för att underlätta samtal, däribland omformuleringar, gester och frågor. – Språkliga företeelser med betoning på uttal och intonation samt ord, artighetsfraser och andra fasta språkliga uttryck, i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna muntliga framställningar för att förtydliga kommunikationen. – Pinyin som ett medel för att utveckla elevernas talade språk, även uttal och ordförråd.

text: – Enkla texter som är instruerande, beskrivande, berättande och kontaktskapande, även i kombination med illustrationer. – Meddelanden och information, till exempel på skyltar. – Strategier för att använda hjälpmedel för läsning, till exempel pinyin, syntetiskt tal och elektroniska ordböcker. – Sökning av mycket enkel, tydlig information i anvisade skriftliga källor, till exempel för att hitta klockslag, platser och namn. – De förenklade tecknens ursprung, användning och uppbyggnad i de texter eleverna möter. Principer för streckordning och analys av teckendelar.

text: Skriva – produktion och interaktion (förenklade kinesiska tecken) – Presentationer, meddelanden, beskrivningar och skrivna dialoger. – Hur vanligt förekommande tecken som är relevanta för kommunikationens innehåll skrivs för hand, även streckordning. – Pinyin och andra hjälpmedel, även digitala, som stöd för den skriftliga produktionen och interaktionen.

text: 5.7 Modersmål

text: 5.7.1 Modersmål utom nationella minoritetsspråk

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts. Att ha tillgång till sitt modersmål underlättar också språkutveckling och lärande inom olika områden.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om modersmålet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt tal- och skriftspråk så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Undervisningen ska bidra till att eleverna erövrar kunskaper om modersmålets uppbyggnad och

text: blir medvetna om modersmålets betydelse för det egna lärandet i olika skolämnen. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att samtala, läsa och skriva på modersmålet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att läsa, analysera och resonera om skönlitterära verk i olika genrer. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt språk, sin identitet och förståelse för omvärlden. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper i att formulera egna åsikter och tankar i olika slags texter. De ska även stimuleras till att uttrycka sig genom andra estetiska uttrycksformer. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla sin kulturella identitet och sin flerspråkighet. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjligheter att utveckla sina kunskaper om kulturer och områden där modersmålet talas. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar ett jämförande förhållningssätt till kulturer och språk. Undervisningen i ämnet modersmål ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift, urskilja språkliga strukturer och följa språkliga normer, – förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, – förmåga att läsa och analysera skönlitteratur och andra texter för olika syften, – förmåga att använda sitt modersmål som ett medel för sin språkutveckling och sitt lärande, och – kunskaper om traditioner, kulturella företeelser och samhällsfrågor i områden där modersmålet talas i jämförelse med förhållanden i Sverige.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier samt för att anpassa läsningen efter textens form och innehåll. – Strategier för skrivande av olika typer av texter om ämnen som är välbekanta för eleven. – Läsriktning och skrivteckens form och ljud i jämförelse med svenska. – Ordföljd och interpunktion samt stavningsregler för vanligt förekommande ord i elevnära texter. Jämförelser med svenskans ordföljd, interpunktion och stavningsregler.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal om vardagliga företeelser och händelser. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning till olika mottagare. Bilder och andra hjälpmedel som kan stödja presentationen. – Uttal, betoning och satsmelodi samt uttalets betydelse för att göra sig förstådd.

text: – Modersmålets uttal i jämförelse med svenskans.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, kapitelböcker, dikter, sagor och sägner från områden där modersmålet talas. – Beskrivande och förklarande texter för barn med anknytning till traditioner och företeelser i områden där modersmålet talas. – Muntliga traditioner ur modersmålets tradition, till exempel rim, ramsor och gåtor.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Ord och begrepp med anknytning till traditioner och företeelser i områden där modersmålet talas.

text: Kultur och samhälle

text: – Traditioner och högtider som eleven möter i olika sammanhang. – Lekar och musik från områden där modersmålet talas.

text: I årskurs 4–6

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier samt för att urskilja texters budskap, både det direkt uttalade och sådant som är indirekt uttryckt. – Strategier för skrivande av olika typer av texter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. – Modersmålets grundläggande struktur i jämförelse med svenskans. – Ordböcker och andra hjälpmedel för stavning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal om egna och andras upplevelser samt om vardagliga företeelser och händelser. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning till olika mottagare. Stödord, bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel för att planera och genomföra en muntlig presentation. – Uttal, betoning och satsmelodi samt uttalets betydelse för att göra sig förstådd. – Modersmålets uttal i jämförelse med svenskans.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn och unga i form av skönlitteratur, sagor och sägner från områden där modersmålet talas. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor.

text: – Beskrivande, förklarande och instruerande texter för barn och unga med anknytning till traditioner och företeelser i områden där modersmålet talas. – Texters innehåll, typiska språkliga drag samt deras ord och begrepp.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Synonymer, motsatsord och andra relationer mellan ord.

text: Kultur och samhälle

text: – Seder, bruk och traditioner i områden där modersmålet talas i jämförelse med svenska seder, bruk och traditioner. – Elevnära företeelser i områden där modersmålet talas i jämförelse med elevnära företeelser i Sverige.

text: I årskurs 7–9

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå, tolka och analysera olika typer av texter från olika medier. Att urskilja texters syfte, avsändare och sammanhang. Att urskilja innehåll som kan vara explicit eller implicit uttryckt i texten. – Strategier för skrivande av olika typer av texter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Modersmålets grundläggande struktur i jämförelse med svenskan. Ordbildning och meningsbyggnad på modersmålet i jämförelse med svenskan. – Hjälpmedel för informationssökning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal och diskussioner om ämnen som är välbekanta för eleven samt om tankar, känslor, åsikter och aktuella händelser. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning av språk, innehåll och disposition efter syfte och mottagare. – Uttal, betoning och satsmelodi i jämförelse med svenskan samt olika talade variationer av modersmålet.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för ungdomar från olika tider och områden där modersmålet talas. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Språkliga drag, ord och begrepp i skönlitteratur för ungdomar. – Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter, till exempel tidningsartiklar och arbetsbeskrivningar. Texternas syfte, innehåll och typiska språkliga drag.

text: – Texter som kombinerar ord, bild och ljud och deras språkliga och dramaturgiska komponenter, till exempel i tv-serier, teaterföreställningar och webbtexter.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. Bildspråk och idiomatiska uttryck. – Översättning av och jämförelser mellan ord, begrepp, fraser och texter på modersmålet och på svenska. – Skillnader i språkanvändning beroende på syfte, mottagare och sammanhang. Språkets betydelse för att utöva inflytande.

text: Kultur och samhälle

text: – Kulturella uttrycksformer från områden där modersmålet talas, till exempel bildkonst, musik och arkitektur. – Aktuella samhällsfrågor i områden där modersmålet talas, i jämförelse med liknande frågor i Sverige.

text: 5.7.2 Modersmål – finska som nationellt minoritetsspråk

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts. Sverigefinnar är en nationell minoritet med flerhundraåriga anor i Sverige. Finska är ett officiellt nationellt minoritetsspråk. De nationella minoritetsspråkens ställning i Sverige är i stort behov av att stärkas. För att säkra språkens framtid i landet är det nödvändigt att fler utvecklar språkkunskaper. Språken är viktiga kulturbärare som uttrycker gemensamma erfarenheter, värden och kunskaper som förenar de nationella minoriteterna i Sverige med människor som talar samma språk i andra delar av världen. Att ha kunskaper i språket och om minoritetens kultur kan ge nya perspektiv på den egna identiteten och stärker möjligheterna till deltagande i samhällslivet i Sverige och andra länder.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – finska som nationellt minoritetsspråk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om språket samt kunskaper om minoritetens kultur. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin flerspråkighet, sin förståelse av omvärlden och sin identitet. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att samtala, läsa och skriva på det nationella minoritetsspråket. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att möta och utveckla kunskaper om texter på språket i olika genrer. Undervisningen ska även ge eleverna förutsättningar att utveckla en allsidig kommunikativ förmåga, språklig säkerhet i tal och skrift samt tilltro till sin förmåga att uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Det

text: innebär att eleverna genom undervisningen ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man formulerar sig och samspelar med andra i tal och skrift, liksom en medvetenhet om hur språkbruket varierar beroende på situation och sociala sammanhang. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om den nationella minoritetens historia, kulturella uttryck och traditioner. Eleverna ska även ges förutsättningar att utveckla kunskaper om den nationella minoritetens musik, litteratur och andra estetiska uttrycksformer. Vidare ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om det nationella minoritetsspråkets ursprung, utveckling och nutida status. Undervisningen i ämnet modersmål – finska som nationellt minoritetsspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift, urskilja språkliga strukturer och följa språkliga normer, – förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, – förståelse av finska i tal och skrift, – kunskaper om sociala, historiska och kulturella företeelser i miljöer där språket används, och – kunskaper om språkets ursprung, utveckling och nutida status.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3, inom ramen för finska som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier samt för att anpassa läsningen efter textens form och innehåll. – Strategier för skrivande av olika typer av texter om ämnen som är välbekanta för eleven. – Stavningsregler för vanligt förekommande ord i elevnära texter. – Alfabetet på finska och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal om vardagliga företeelser och händelser. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning till olika mottagare. Bilder och andra hjälpmedel som kan stödja presentationen.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, kapitelböcker, dikter, sagor och sånger. – Faktatexter för barn. – Texter med anknytning till sverigefinska och finska traditioner och kulturella uttrycksformer.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter.

text: – Ord och begrepp med anknytning till sverigefinsk och finsk kultur.

text: Sverigefinsk kultur

text: – Sverigefinnarnas liv i dag med utgångspunkt i historia och kulturarv, till exempel traditioner och högtider. – Sverigefinnarnas kulturarv i olika former, till exempel lekar, musik och andra estetiska uttryck.

text: I årskurs 4–6, inom ramen för finska som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier samt för att urskilja texters budskap, både det direkt uttalade och sådant som är indirekt uttryckt. – Strategier för skrivande av berättande texter och faktatexter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. – Finskans grundläggande struktur med stavningsregler, böjningsmönster och meningsbyggnad. – Ordböcker och andra hjälpmedel för stavning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal om egna och andras upplevelser samt om vardagliga företeelser och händelser. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning till olika mottagare. Stödord, bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel för att planera och genomföra en muntlig presentation.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter samt faktatexter för barn och unga från områden där finska används. – Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. Texter med anknytning till sverigefinska och finska traditioner och kulturella uttrycksformer.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Ord och begrepp med anknytning till sverigefinsk och finsk kultur. – Likheter och skillnader mellan talad och skriven finska.

text: Sverigefinsk kultur

text: – Sverigefinnarnas liv i dag med utgångspunkt i historia och kulturarv, till exempel den finskspråkiga befolkningens historia i Sverige. – Sverigefinnarnas kulturliv i olika konstformer, till exempel musik, film och skönlitteratur.

text: – Några samhällsfrågor som berör sverigefinnar i dag.

text: I årskurs 7–9, inom ramen för finska som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier. – Strategier för skrivande av olika typer av texter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Finskans struktur med ordbildning, böjningsmönster, ordklasser och satsdelar. – Hjälpmedel för informationssökning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal och diskussioner om ämnen som är välbekanta för eleven samt om tankar, känslor, åsikter och aktuella händelser. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning av språk, innehåll och disposition efter syfte och mottagare. – Olika varieteter av talad finska.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för ungdomar. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter, till exempel tidningsartiklar och arbetsbeskrivningar. Texternas syfte, innehåll och typiska språkliga drag. – Berättande texter och poetiska texter med anknytning till sverigefinska och finska traditioner och kulturella uttrycksformer.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. Bildspråk och idiomatiska uttryck. – Ord och begrepp med anknytning till sverigefinsk och finsk kultur. – Skillnader i språkanvändning beroende på syfte, mottagare och sammanhang. Språkets betydelse för att utöva inflytande. – Likheter och skillnader mellan olika varieteter av finska. Sverigefinskan i relation till finskan i Finland.

text: Sverigefinsk kultur

text: – Finskans ursprung, utveckling och framtid i Sverige. Den sverigefinska kulturens villkor i relation till majoritetssamhället under olika tider. Organisationer som arbetar för att främja finska och den sverigefinska kulturen. – Traditionell och modern sverigefinsk och finsk musik samt andra estetiska uttryck. – Några sverigefinska och finska författare och deras verk.

text: – Några aktuella samhällsfrågor som berör sverigefinnar, även i jämförelse med liknande frågor hos andra nationella minoriteter i Sverige.

text: I årskurs 1–3, inom ramen för finska som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka ord och fraser i enkla texter. – Strategier för skrivande av enkla presentationer, beskrivningar och meddelanden. – Alfabetet på finska och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal om ämnesområden som är välbekanta för eleven, till exempel intressen, personer och platser. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet i talad finska, till exempel med hjälp av förförståelse. – Språkliga företeelser, däribland uttal och intonation i det språk eleverna möter.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, dikter, sagor och sånger. – Enkla instruerande och beskrivande texter. – Enkla texter med anknytning till sverigefinska och finska traditioner och kulturella uttrycksformer.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Ord och begrepp med anknytning till sverigefinsk och finsk kultur.

text: Sverigefinsk kultur

text: I årskurs 4–6, inom ramen för finska som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka enkla texter från olika medier. – Strategier för skrivande av enkla berättande texter, beskrivningar och instruktioner. – Språkliga företeelser, däribland stavningsregler och grammatiska strukturer, i det språk eleverna möter.

text: – Olika sätt att orientera sig i anvisade skriftliga källor av olika slag för att hitta enkel information och använda den i egen produktion och interaktion.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal om ämnesområden som är välbekanta för eleven, till exempel vardagliga situationer, händelser och aktiviteter. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang i talad finska, till exempel med hjälp av förförståelse. – Strategier för att lösa språkliga problem i samtal, till exempel gester, frågor och omformuleringar. – Olika sätt att orientera sig i anvisade muntliga källor av olika slag för att hitta enkel information och använda den i egen produktion och interaktion.

text: Texter

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Ord och begrepp med anknytning till sverigefinsk och finsk kultur. – Hur ord och fasta språkliga uttryck, till exempel artighetsfraser och tilltalsord, används i texter och talat språk i olika situationer.

text: Sverigefinsk kultur

text: – Sverigefinnarnas liv i dag med utgångspunkt i historia och kulturarv, till exempel den finskspråkiga befolkningens historia i Sverige. – Sverigefinnarnas kulturliv i olika konstformer, till exempel musik, film och skönlitteratur. – Några samhällsfrågor som berör sverigefinnar i dag.

text: I årskurs 7–9, inom ramen för finska som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier. – Berättelser och beskrivningar i form av sammanhängande text. – Språkliga företeelser, däribland stavning, grammatiska strukturer och fasta språkliga uttryck, i det språk eleverna möter. – Sökning av enkel information i ett avgränsat urval av skriftliga källor av olika slag för användning i egen produktion och interaktion.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal och diskussioner om ämnesområden som är välbekanta för eleven, till exempel olika slags händelseförlopp samt egna och andras erfarenheter. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning till olika mottagare. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang i talad finska, till exempel med hjälp av förförståelse. – Strategier för att delta i och bidra till samtal, till exempel frågor samt bekräftande fraser och uttryck. – Sökning av enkel information i ett avgränsat urval av muntliga källor av olika slag för användning i egen produktion och interaktion.

text: Texter

text: – Berättelser och annan fiktion för ungdomar. Sånger och dikter. – Instruerande och beskrivande texter. Texternas syfte, innehåll och några av deras typiska språkliga drag. – Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. Texter med anknytning till sverigefinska och finska traditioner samt kulturella uttrycksformer.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Ord och begrepp med anknytning till sverigefinsk och finsk kultur. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta samtal samt olika typer av muntliga och skriftliga framställningar. – Likheter och skillnader mellan talad och skriven finska.

text: Sverigefinsk kultur

text: – Finskans ursprung, utveckling och framtid i Sverige. Den sverigefinska kulturens villkor i relation till majoritetssamhället under olika tider. Organisationer som arbetar för att främja finska och den sverigefinska kulturen. – Traditionell och modern sverigefinsk och finsk musik samt andra estetiska uttryck. – Några sverigefinska och finska författare och vilka verk de är kända för. – Några aktuella samhällsfrågor som berör sverigefinnar, även i jämförelse med liknande frågor hos andra nationella minoriteter i Sverige.

text: 5.7.3 Modersmål – jiddisch som nationellt minoritetsspråk

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts.

text: Judar är en nationell minoritet med flerhundraåriga anor i Sverige. Jiddisch är ett officiellt nationellt minoritetsspråk. De nationella minoritetsspråkens ställning i Sverige är i stort behov av att stärkas. För att säkra språkens framtid i landet är det nödvändigt att fler utvecklar språkkunskaper. Språken är viktiga kulturbärare som uttrycker gemensamma erfarenheter, värden och kunskaper som förenar de nationella minoriteterna i Sverige med människor som talar samma språk i andra delar av världen. Att ha kunskaper i språket och om minoritetens kultur kan ge nya perspektiv på den egna identiteten och stärker möjligheterna till deltagande i samhällslivet i Sverige och andra länder.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som nationellt minoritetsspråk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om språket samt kunskaper om minoritetens kultur. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin flerspråkighet, sin förståelse av omvärlden och sin identitet. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att samtala, läsa och skriva på det nationella minoritetsspråket. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att möta och utveckla kunskaper om texter på språket i olika genrer. Undervisningen ska även ge eleverna förutsättningar att utveckla en allsidig kommunikativ förmåga, språklig säkerhet i tal och skrift samt tilltro till sin förmåga att uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Det innebär att eleverna genom undervisningen ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man formulerar sig och samspelar med andra i tal och skrift, liksom en medvetenhet om hur språkbruket varierar beroende på situation och sociala sammanhang. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om den nationella minoritetens historia, kulturella uttryck och traditioner. Eleverna ska även ges förutsättningar att utveckla kunskaper om den nationella minoritetens musik, litteratur och andra estetiska uttrycksformer. Vidare ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om det nationella minoritetsspråkets ursprung, utveckling och nutida status. Undervisningen i ämnet modersmål – jiddisch som nationellt minoritetsspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift, urskilja språkliga strukturer och följa språkliga normer, – förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, – förståelse av jiddisch i tal och skrift, – kunskaper om sociala, historiska och kulturella företeelser i miljöer där språket används, och – kunskaper om språkets ursprung, utveckling och nutida status.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3, inom ramen för jiddisch som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier samt för att anpassa läsningen efter textens form och innehåll. – Strategier för skrivande av olika typer av texter, för hand och på dator, om ämnen som är välbekanta för eleven. – Alfabetet i tryckstil och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal om vardagliga företeelser och händelser. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning till olika mottagare. – Bilder och andra hjälpmedel som kan stödja presentationen.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, kapitelböcker, rim och ramsor, sagor och sånger. – Faktatexter för barn. – Texter med anknytning till judiska traditioner och kulturella uttrycksformer.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Ord och begrepp med anknytning till judiska helger och traditioner.

text: Jiddischkultur

text: – Sång och andra estetiska uttrycksformer i jiddischkulturen. – Mattraditioner med anknytning till jiddischkulturen.

text: I årskurs 4–6, inom ramen för jiddisch som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier samt för att urskilja texters budskap, både det direkt uttalade och sådant som är indirekt uttryckt. – Strategier för skrivande av berättande texter och faktatexter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. – Jiddischens grundläggande struktur med böjningsmönster och meningsbyggnad. – Ordböcker och andra hjälpmedel för stavning och ordförståelse. – Alfabetet i skrivstil.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal om egna och andras upplevelser samt om vardagliga företeelser och händelser. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning till olika mottagare. – Stödord, bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel för att planera och genomföra en muntlig presentation.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter samt faktatexter för barn och unga från områden där jiddisch används. – Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. Texter med anknytning till judiska traditioner och företeelser i jiddischkulturen.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Ord och begrepp som är specifika för judiska miljöer och traditioner. Idiomatiska uttryck och ordspråk. – Likheter och skillnader mellan talad och skriven jiddisch.

text: Jiddischkultur

text: – Sång och andra estetiska uttrycksformer i jiddischkulturen. – Levnadssätt historiskt i jiddischspråkiga samhällen samt den judiska befolkningens historia i Sverige. – Några samhällsfrågor som berör judar i dag.

text: I årskurs 7–9, inom ramen för jiddisch som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier. – Strategier för skrivande av olika typer av texter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Jiddischens struktur med ordbildning, böjningsmönster, ordklasser och satsdelar. – Hjälpmedel för informationssökning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal och diskussioner om ämnen som är välbekanta för eleven samt om tankar, känslor, åsikter och aktuella händelser. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning av språk, innehåll och disposition efter syfte och mottagare. – Olika varieteter av talad jiddisch.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för ungdomar. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter, till exempel tidningsartiklar och arbetsbeskrivningar. Texternas syfte, innehåll och typiska språkliga drag. – Berättande texter och poetiska texter med anknytning till jiddischkulturen.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. Idiomatiska uttryck och ordspråk. – Ord och begrepp med anknytning till jiddischkulturen. – Skillnader i språkanvändning beroende på syfte, mottagare och sammanhang. Språkets betydelse för att utöva inflytande.

text: Jiddischkultur

text: – Jiddischens ursprung och utveckling genom kontakter med olika språk och majoritetssamhällen samt jiddischens framtid i Sverige och andra delar av världen. Organisationer som arbetar för att främja jiddisch och jiddischkulturen. – Några jiddischförfattare och deras verk. – Sociala, politiska och kulturella strömningar i jiddischvärlden från slutet av 1800-talet, till exempel Bund, sång och teater i jiddischvärlden och jiddischlitteraturens guldålder. – Förintelsens konsekvenser för jiddisch och jiddischkulturen. – Några aktuella samhällsfrågor som berör judar, även i jämförelse med liknande frågor hos andra nationella minoriteter i Sverige.

text: I årskurs 1–3, inom ramen för jiddisch som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka ord och fraser i enkla texter. – Strategier för skrivande av enkla presentationer, beskrivningar och meddelanden. – Skrivtecknens form i tryckstil och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal om ämnesområden som är välbekanta för eleven, till exempel intressen, personer och platser. – Strategier for att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet i talad jiddisch, till exempel med hjälp av förförståelse. – Språkliga företeelser, däribland uttal och intonation i det språk eleverna möter.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, dikter, sagor och jiddischsånger. – Enkla instruerande och beskrivande texter. – Enkla texter med anknytning till jiddischkulturen.

text: Språkbruk

text: Jiddischkultur

text: I årskurs 4–6, inom ramen för jiddisch som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka enkla texter från olika medier. – Strategier för skrivande av enkla berättande texter, beskrivningar och instruktioner. – Språkliga företeelser, däribland grammatiska strukturer, i det språk eleverna möter. – Olika sätt att orientera sig i anvisade skriftliga källor av olika slag för att hitta enkel information och använda den i egen produktion och interaktion. – Skrivande av texter, för hand och på dator, om ämnen som är välbekanta för eleven. – Alfabetet i tryckstil.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal om ämnesområden som är välbekanta för eleven, till exempel vardagliga situationer, händelser och aktiviteter. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang i talad jiddisch, till exempel med hjälp av förförståelse. – Strategier för att lösa språkliga problem i samtal, till exempel gester, frågor och omformuleringar. – Olika sätt att orientera sig i anvisade muntliga källor av olika slag för att hitta enkel information och använda den i egen produktion och interaktion.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, dikter, sagor, ordspråk och jiddischsånger. – Enkla instruerande och beskrivande texter. – Enkla texter med anknytning till jiddischkulturen.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Ord och begrepp som är specifika för judiska miljöer och traditioner. Idiomatiska uttryck och ordspråk. – Hur ord och fasta språkliga uttryck, till exempel artighetsfraser och tilltalsord, används i texter och talat språk i olika situationer.

text: Jiddischkultur

text: I årskurs 7–9, inom ramen för jiddisch som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier. – Berättelser och beskrivningar i form av sammanhängande text. – Språkliga företeelser, däribland grammatiska strukturer och fasta språkliga uttryck, i det språk eleverna möter. – Sökning av enkel information i ett avgränsat urval av skriftliga källor av olika slag för användning i egen produktion och interaktion. – Identifiering av bokstäver i skrivstil.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal och diskussioner om ämnesområden som är välbekanta för eleven, till exempel olika slags händelseförlopp samt egna och andras erfarenheter. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning till olika mottagare. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang i talad jiddisch, till exempel med hjälp av förförståelse. – Strategier för att delta i och bidra till samtal, till exempel frågor samt bekräftande fraser och uttryck. – Sökning av enkel information i ett avgränsat urval av muntliga källor av olika slag för användning i egen produktion och interaktion.

text: Texter

text: – Berättelser och annan fiktion för ungdomar. Sånger, dikter och ordspråk. – Instruerande och beskrivande texter. Texternas syfte, innehåll och några av deras typiska språkliga drag. – Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. Texter med anknytning till jiddischkulturen.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. Idiomatiska uttryck och ordspråk. – Ord och begrepp med anknytning till jiddischkulturen. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta samtal samt olika typer av muntliga och skriftliga framställningar. – Likheter och skillnader mellan talad och skriven jiddisch.

text: Jiddischkultur

text: – Jiddischens ursprung och utveckling genom kontakter med olika språk och majoritetssamhällen samt jiddischens framtid i Sverige och andra delar av världen. Organisationer som arbetar för att främja jiddisch och jiddischkulturen. – Några jiddischförfattare och vilka verk de är kända för. – Sociala, politiska och kulturella strömningar i jiddischvärlden från slutet av 1800-talet, till exempel Bund, sång och teater i jiddischvärlden och jiddischlitteraturens guldålder. – Förintelsens konsekvenser för jiddisch och jiddischkulturen. – Några aktuella samhällsfrågor som berör judar, även i jämförelse med liknande frågor hos andra nationella minoriteter i Sverige.

text: 5.7.4 Modersmål – meänkieli som nationellt minoritetsspråk

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts. Tornedalingar är en nationell minoritet med flerhundraåriga anor i Sverige. Meänkieli är ett officiellt nationellt minoritetsspråk. De nationella minoritetsspråkens ställning i Sverige är i stort behov av att stärkas. För att säkra språkens framtid i landet är det nödvändigt att fler utvecklar språkkunskaper. Språken är viktiga kulturbärare som uttrycker gemensamma erfarenheter, värden och kunskaper som förenar de nationella minoriteterna i Sverige med människor som talar samma språk i andra delar av världen. Att ha kunskaper i språket och om minoritetens kultur kan ge nya perspektiv på den egna identiteten och stärker möjligheterna till deltagande i samhällslivet i Sverige och andra länder.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som nationellt minoritetsspråk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om språket samt kunskaper om minoritetens kultur. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin flerspråkighet, sin förståelse av omvärlden och sin identitet. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse for att samtala, läsa och skriva på det nationella minoritetsspråket. Genom undervisningen ska eleverna

text: ges möjlighet att möta och utveckla kunskaper om texter på språket i olika genrer. Undervisningen ska även ge eleverna förutsättningar att utveckla en allsidig kommunikativ förmåga, språklig säkerhet i tal och skrift samt tilltro till sin förmåga att uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Det innebär att eleverna genom undervisningen ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man formulerar sig och samspelar med andra i tal och skrift, liksom en medvetenhet om hur språkbruket varierar beroende på situation och sociala sammanhang. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om den nationella minoritetens historia, kulturella uttryck och traditioner. Eleverna ska även ges förutsättningar att utveckla kunskaper om den nationella minoritetens musik, litteratur och andra estetiska uttrycksformer. Vidare ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om det nationella minoritetsspråkets ursprung, utveckling och nutida status. Undervisningen i ämnet modersmål – meänkieli som nationellt minoritetsspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift, urskilja språkliga strukturer och följa språkliga normer, – förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, – förståelse av meänkieli i tal och skrift, – kunskaper om sociala, historiska och kulturella företeelser i miljöer där språket används, och – kunskaper om språkets ursprung, utveckling och nutida status.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3, inom ramen för meänkieli som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier samt för att anpassa läsningen efter textens form och innehåll. – Strategier för skrivande av olika typer av texter om ämnen som är välbekanta för eleven. – Stavningsregler för vanligt förekommande ord i elevnära texter. – Alfabetet på meänkieli och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, kapitelböcker, dikter, sagor och sånger. – Faktatexter för barn. – Texter med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Ord och begrepp med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: Tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur

text: – Tornedalingars och andra meänkielitalandes liv i dag med utgångspunkt i historia och kulturarv, till exempel traditioner och högtider. – Tornedalingars och andra meänkielitalandes kulturarv i olika former, till exempel lekar, musik och andra estetiska uttryck.

text: I årskurs 4–6, inom ramen för meänkieli som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier samt för att urskilja texters budskap, både det direkt uttalade och sådant som är indirekt uttryckt. – Strategier för skrivande av berättande texter och faktatexter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. – Meänkielins grundläggande struktur med stavningsregler, böjningsmönster och meningsbyggnad. – Ordböcker och andra hjälpmedel för stavning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter samt faktatexter för barn och unga från områden där meänkieli används. – Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. Texter med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Ord och begrepp med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur. – Likheter och skillnader mellan talad och skriven meänkieli.

text: – Tornedalingars och andra meänkielitalandes liv i dag med utgångspunkt i historia och kulturarv. Personer och händelser som har påverkat tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur och historia. – Tornedalingars och andra meänkielitalandes kulturarv i olika former, till exempel matkultur, hantverk och andra estetiska uttryck. – Några samhällsfrågor som berör tornedalingar och andra meänkielitalande i dag.

text: I årskurs 7–9, inom ramen för meänkieli som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier. – Strategier för skrivande av olika typer av texter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Meänkielins struktur med ordbildning, böjningsmönster, ordklasser och satsdelar. – Hjälpmedel för informationssökning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal och diskussioner om ämnen som är välbekanta för eleven samt om tankar, känslor, åsikter och aktuella händelser. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning av språk, innehåll och disposition efter syfte och mottagare. – Olika varieteter av talad meänkieli.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för ungdomar. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter, till exempel tidningsartiklar och arbetsbeskrivningar. Texternas syfte, innehåll och typiska språkliga drag. – Berättande och poetiska texter med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. Bildspråk och idiomatiska uttryck. – Ord och begrepp med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur. – Skillnader i språkanvändning beroende på syfte, mottagare och sammanhang. Språkets betydelse för att utöva inflytande. – Likheter och skillnader mellan olika varieteter av meänkieli.

text: – Tornedalingars och andra meänkielitalandes liv i dag med utgångspunkt i historia och kulturarv. Traditionella och nutida näringar, till exempel jordoch skogsbruk och turism. – Meänkielins ursprung, utveckling och framtid i Sverige. Den tornedalska kulturens och andra meänkielitalandes kulturs villkor i relation till majoritetssamhället under olika tider. Organisationer som arbetar för att främja meänkieli och tornedalsk och andra meänkielitalandes kultur. – Traditionell och modern tornedalsk och andra meänkielitalandes musik samt andra estetiska uttryck. – Några tornedalska och andra meänkielitalande författare och deras verk. – Några aktuella samhällsfrågor som berör tornedalingar och andra meänkielitalande, även i jämförelse med liknande frågor hos andra nationella minoriteter i Sverige.

text: I årskurs 1–3, inom ramen för meänkieli som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka ord och fraser i enkla texter. – Strategier för skrivande av enkla presentationer, beskrivningar och meddelanden. – Alfabetet på meänkieli och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal om ämnesområden som är välbekanta för eleven, till exempel intressen, personer och platser. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet i talad meänkieli, till exempel med hjälp av förförståelse. – Språkliga företeelser, däribland uttal och intonation i det språk eleverna möter.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, dikter, sagor och sånger. – Enkla instruerande och beskrivande texter. – Enkla texter med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: Språkbruk

text: I årskurs 4–6, inom ramen för meänkieli som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka enkla texter från olika medier. – Strategier för skrivande av enkla berättande texter, beskrivningar och instruktioner. – Språkliga företeelser, däribland stavningsregler och grammatiska strukturer, i det språk eleverna möter. – Olika sätt att orientera sig i anvisade skriftliga källor av olika slag för att hitta enkel information och använda den i egen produktion och interaktion.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal om ämnesområden som är välbekanta för eleven, till exempel vardagliga situationer, händelser och aktiviteter. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang i talad meänkieli, till exempel med hjälp av förförståelse. – Strategier för att lösa språkliga problem i samtal, till exempel gester, frågor och omformuleringar. – Olika sätt att orientera sig i anvisade muntliga källor av olika slag för att hitta enkel information och använda den i egen produktion och interaktion.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, dikter, sagor och sånger. – Enkla instruerande och beskrivande texter. – Enkla texter med anknytning till tornedalsk och andra meänkielitalandes kultur.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Ord och begrepp med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur. – Hur ord och fasta språkliga uttryck, till exempel artighetsfraser och tilltalsord, används i texter och talat språk i olika situationer.

text: – Tornedalingars och andra meänkielitalandes liv i dag med utgångspunkt i historia och kulturarv. Personer och händelser som har påverkat tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur och historia.

text: – Tornedalingars och andra meänkielitalandes kulturarv i olika former, till exempel matkultur, hantverk och andra estetiska uttryck. – Några samhällsfrågor som berör tornedalingar och andra meänkielitalande i dag.

text: I årskurs 7–9, inom ramen för meänkieli som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal och diskussioner om ämnesområden som är välbekanta för eleven, till exempel olika slags händelseförlopp samt egna och andras erfarenheter. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning till olika mottagare. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang i talad meänkieli, till exempel med hjälp av förförståelse. – Strategier för att delta i och bidra till samtal, till exempel frågor samt bekräftande fraser och uttryck. – Sökning av enkel information i ett avgränsat urval av muntliga källor av olika slag för användning i egen produktion och interaktion.

text: Texter

text: – Berättelser och annan fiktion för ungdomar. Sånger och dikter. – Instruerande och beskrivande texter. Texternas syfte, innehåll och några av deras typiska språkliga drag. – Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. Texter med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Ord och begrepp med anknytning till tornedalingars och andra meänkielitalandes kultur. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta ett samtal samt olika typer av muntliga och skriftliga framställningar. – Likheter och skillnader mellan talad och skriven meänkieli.

text: – Tornedalingars och andra meänkielitalandes liv i dag med utgångspunkt i historia och kulturarv. Traditionella och nutida näringar, till exempel jordoch skogsbruk och turism. – Meänkielins ursprung, utveckling och framtid i Sverige. Den tornedalska kulturens och andra meänkielitalandes kulturs villkor i relation till majoritetssamhället under olika tider. Organisationer som arbetar för att främja meänkieli och tornedalsk och andra meänkielitalandes kultur. – Traditionell och modern tornedalsk och andra meänkielitalandes musik samt andra estetiska uttryck. – Några tornedalska och andra meänkielitalande författare och vilka verk de är kända för. – Några aktuella samhällsfrågor som berör tornedalingar och andra meänkielitalande, även i jämförelse med liknande frågor hos andra nationella minoriteter i Sverige.

text: 5.7.5 Modersmål – romani chib som nationellt minoritetsspråk

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Att ha ett rikt och varierat språk är betydelsefullt för att kunna förstå och verka i ett samhälle där kulturer, livsåskådningar, generationer och språk möts. Romer är en nationell minoritet med flerhundraåriga anor i Sverige. Romani chib är ett officiellt nationellt minoritetsspråk. De nationella minoritetsspråkens ställning i Sverige är i stort behov av att stärkas. För att säkra språkens framtid i landet är det nödvändigt att fler utvecklar språkkunskaper. Språken är viktiga kulturbärare som uttrycker gemensamma erfarenheter, värden och kunskaper som förenar de nationella minoriteterna i Sverige med människor som talar samma språk i andra delar av världen. Att ha kunskaper i språket och om minoritetens kultur kan ge nya perspektiv på den egna identiteten och stärker möjligheterna till deltagande i samhällslivet i Sverige och andra länder.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som nationellt minoritetsspråk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om språket samt kunskaper om minoritetens kultur. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin flerspråkighet, sin förståelse av omvärlden och sin identitet. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att samtala, läsa och skriva på det nationella minoritetsspråket. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att möta och utveckla kunskaper om texter på språket i olika genrer. Undervisningen ska även ge eleverna förutsättningar att utveckla en allsidig kommunikativ förmåga, språklig säkerhet i tal och skrift samt tilltro till sin förmåga att uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Det innebär att eleverna genom undervisningen ska ges möjlighet att utveckla kun-

text: skaper om hur man formulerar sig och samspelar med andra i tal och skrift, liksom en medvetenhet om hur språkbruket varierar beroende på situation och sociala sammanhang. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om den nationella minoritetens historia, kulturella uttryck och traditioner. Eleverna ska även ges förutsättningar att utveckla kunskaper om den nationella minoritetens musik, litteratur och andra estetiska uttrycksformer. Vidare ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om det nationella minoritetsspråkets ursprung, utveckling och nutida status. Undervisningen i ämnet modersmål – romani chib som nationellt minoritetsspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift, urskilja språkliga strukturer och följa språkliga normer, – förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, – förståelse av romani chib i tal och skrift, – kunskaper om sociala, historiska och kulturella företeelser i miljöer där språket används, och – kunskaper om språkets ursprung, utveckling och nutida status.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3, inom ramen för romani chib som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier samt för att anpassa läsningen efter textens form och innehåll. – Strategier för skrivande av olika typer av texter om ämnen som är välbekanta för eleven. – Stavningsregler för vanligt förekommande ord i elevnära texter. – Alfabetet på romani chib och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, kapitelböcker, dikter, sagor och sånger. – Faktatexter för barn. – Texter med anknytning till romska traditioner och kulturella uttrycksformer.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp med anknytning till romsk kultur.

text: Romsk kultur

text: – Romers liv i dag med utgångspunkt i historia och kulturarv, till exempel traditioner och högtider inom olika romska grupper. – Romskt kulturarv i olika former, till exempel hantverkstraditioner, lekar, musik och andra estetiska uttryck. – Språkområden där elevernas varieteter av romani chib talas.

text: I årskurs 4–6, inom ramen för romani chib som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier samt för att urskilja texters budskap, både det direkt uttalade och sådant som är indirekt uttryckt. – Strategier för skrivande av berättande texter och faktatexter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. – Romani chibs grundläggande struktur med stavningsregler, böjningsmönster och meningsbyggnad. – Ordböcker och andra hjälpmedel för stavning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter samt faktatexter för barn och unga från områden där romani chib används. – Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. Texter med anknytning till romska traditioner och kulturella uttrycksformer.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Ord och begrepp med anknytning till romsk kultur. – Likheter och skillnader mellan talad och skriven romani chib.

text: Romsk kultur

text: – Romers levnadsvillkor i dag och genom historien i Sverige och andra delar av världen. – Romskt kulturarv i olika former, till exempel traditionell och modern romsk matkultur, musik och dans.

text: – Några samhällsfrågor som berör romer i dag.

text: I årskurs 7–9, inom ramen för romani chib som förstaspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier. – Strategier för skrivande av olika typer av texter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Romani chibs struktur med ordbildning, böjningsmönster, ordklasser och satsdelar. – Hjälpmedel för informationssökning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal och diskussioner om ämnen som är välbekanta för eleven samt om tankar, känslor, åsikter och aktuella händelser. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning av språk, innehåll och disposition efter syfte och mottagare. – Olika varieteter av talad romani chib.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för ungdomar. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter, till exempel tidningsartiklar och arbetsbeskrivningar. Texternas syfte, innehåll och typiska språkliga drag. – Berättande texter och poetiska texter med anknytning till romska traditioner och kulturella uttrycksformer.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. Bildspråk och idiomatiska uttryck. – Ord och begrepp med anknytning till romsk kultur. – Skillnader i språkanvändning beroende på syfte, mottagare och sammanhang. Språkets betydelse för att utöva inflytande. – Likheter och skillnader mellan olika varieteter av romani chib.

text: Romsk kultur

text: – Romani chibs ursprung, utveckling och framtid. Den romska kulturens villkor i relation till olika majoritetssamhällen under olika tider. Organisationer som arbetar för att främja romani chib och den romska kulturen. – Romskt kulturarv i olika former, till exempel musik och andra estetiska uttryck. – Några romska författare och deras verk.

text: – Några aktuella samhällsfrågor som berör romer, även i jämförelse med liknande frågor hos andra nationella minoriteter i Sverige.

text: I årskurs 1–3, inom ramen för romani chib som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka ord och fraser i enkla texter. – Strategier för skrivande av enkla presentationer, beskrivningar och meddelanden. – Alfabetet på romani chib och sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal om ämnesområden som är välbekanta för eleven, till exempel intressen, personer och platser. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet i talad romani chib, till exempel med hjälp av förförståelse. – Språkliga företeelser, däribland uttal och intonation i det språk eleverna möter.

text: Texter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, dikter, sagor och sånger. – Enkla instruerande och beskrivande texter. – Enkla texter med anknytning till romska traditioner och kulturella uttrycksformer.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Ord och begrepp med anknytning till romsk kultur.

text: Romsk kultur

text: I årskurs 4–6, inom ramen för romani chib som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal om ämnesområden som är välbekanta för eleven, till exempel vardagliga situationer, händelser och aktiviteter. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang i talad romani chib, till exempel med hjälp av förförståelse. – Strategier för att lösa språkliga problem i samtal, till exempel gester, frågor och omformuleringar. – Olika sätt att orientera sig i anvisade muntliga källor av olika slag för att hitta enkel information och använda den i egen produktion och interaktion.

text: Texter

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Ord och begrepp med anknytning till romsk kultur. – Hur ord och fasta språkliga uttryck, till exempel artighetsfraser och tilltalsord, används i texter och talat språk i olika situationer.

text: Romsk kultur

text: – Romers levnadsvillkor i dag och genom historien i Sverige och andra delar av världen. – Romskt kulturarv i olika former, till exempel traditionell och modern romsk matkultur, musik och dans. – Några samhällsfrågor som berör romer i dag.

text: I årskurs 7–9, inom ramen för romani chib som andraspråk

text: Läsa och skriva

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Samtal och diskussioner om ämnesområden som är välbekanta för eleven, till exempel olika slags händelseförlopp samt egna och andras erfarenheter. – Muntliga presentationer och muntligt berättande med anpassning till olika mottagare. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang i talad romani chib, till exempel med hjälp av förförståelse. – Strategier för att delta i och bidra till samtal, till exempel frågor samt bekräftande fraser och uttryck. – Sökning av enkel information i ett avgränsat urval av muntliga källor av olika slag för användning i egen produktion och interaktion.

text: Texter

text: – Berättelser och annan fiktion för ungdomar. Sånger och dikter. – Instruerande och beskrivande texter. Texternas syfte, innehåll och några av deras typiska språkliga drag. – Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. Texter med anknytning till romska traditioner och kulturella uttrycksformer.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Ord och begrepp med anknytning till romsk kultur. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta samtal samt olika typer av muntliga och skriftliga framställningar. – Likheter och skillnader mellan talad och skriven romani chib.

text: Romsk kultur

text: – Romani chibs ursprung, utveckling och framtid. Den romska kulturens villkor i relation till olika majoritetssamhällen under olika tider. Organisationer som arbetar för att främja romani chib och den romska kulturen. – Romskt kulturarv i olika former, till exempel musik och andra estetiska uttryck. – Några romska författare och vilka verk de är kända för. – Några aktuella samhällsfrågor som berör romer, även i jämförelse med liknande frågor hos andra nationella minoriteter i Sverige.

text: 5.8 Musik

text: Musik finns i alla kulturer och berör människor såväl kroppsligt som tanke- och känslomässigt. Musik som estetisk uttrycksform används i en mängd sammanhang, har olika funktioner och betyder olika saker för var och en av oss. Den är också en viktig del i människors sociala gemenskap och har betydelse för individens identitetsutveckling. I vår tid förenas musik från skilda kulturer och tidsperioder med andra konstformer i nya uttryck. Kunskaper i och om musik ökar möjligheterna att delta i samhällets kulturliv.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet musik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper som gör det möjligt att delta i musikaliska sammanhang, både genom att själva musicera och genom att lyssna till musik. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att tillägna sig musik som meningsbärande uttrycksform och kommunikationsmedel. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper i att använda röst, musikinstrument, digitala verktyg samt musikaliska begrepp och symboler i olika musikaliska former och sammanhang. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla en musikalisk lyhördhet som gör det möjligt att i eget musicerande och i samarbete med andra skapa, bearbeta och framföra musik i olika former. Undervisningen ska ge eleverna både möjlighet att utveckla en tilltro till sin förmåga att sjunga och spela samt ett intresse för att utveckla sin musikaliska kreativitet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att uppleva och reflektera över musik från olika sammanhang. Elevernas erfarenheter av musik ska utmanas och fördjupas i mötet med andras musikaliska erfarenheter. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse för olika musikkulturer, såväl den egna som andras. Undervisningen i ämnet musik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att sjunga och spela i olika musikaliska former och genrer, – förmåga att skapa musik samt uttrycka och kommunicera tankar och idéer i musikalisk form, och – förmåga att uppleva och reflektera över musikens innehåll, funktion och betydelse i olika sociala, kulturella och historiska sammanhang.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Musicerande och musikskapande

text: – Sång och spel i olika former. Unison sång, kanon, växelsång och ensemblespel. – Imitation och improvisation med röst, rörelse och instrument. – Komposition med utgångspunkt i inspirationskällor, till exempel bild, rörelse och musik.

text: – Gestaltning av sånger och berättelser med ljud, rytmer och rörelser.

text: Musikens verktyg

text: – Rösten och hur den kan användas för musikaliska uttryck genom variation av klang, rytm och dynamik. – Slagverksinstrument, stränginstrument, tangentinstrument och digitala verktyg för musicerande och musikskapande. – Röstvård och hörselvård vid sång, spel och lyssnande. – Musikaliska byggstenar: puls, rytm, tempo, klang, tonhöjd och dynamik. – Musiksymboler, bilder och grundläggande notkännedom.

text: Musikens sammanhang och funktioner

text: – Musik som knyter an till elevens vardagliga och högtidliga sammanhang, däribland nationalsången och några av de vanligaste psalmerna, samt inblickar i svensk och nordisk barnvisetradition. – Olika musikinstrument. Hur de låter, vad de heter och hur de ser ut. – Associationer i form av tankar, känslor och inre bilder som uppkommer genom musikupplevelser.

text: I årskurs 4–6

text: Musicerande och musikskapande

text: – Sång, melodispel och ackompanjemang i olika genrer, unisont och i stämmor. – Imitation och improvisation med röst, rörelse och instrument med utgångspunkt i musikaliska byggstenar. – Komposition med utgångspunkt i musikaliska byggstenar. – Gestaltning av idéer genom att musicera och genom att kombinera musik med andra uttrycksformer.

text: Musikens verktyg

text: – Rösten och hur den kan varieras och användas musikaliskt i olika vokala uttryck, till exempel sång, jojk och rap. – Ackord-, melodi-, bas- och slagverksinstrument samt digitala verktyg för musicerande och musikskapande. – Röstvård och hörselvård vid musikaliska aktiviteter i olika miljöer. – Musikaliska byggstenar: puls, rytm, tempo, taktarter, klang, tonhöjd, dynamik, fraser, perioder, musikalisk form och ackord. – Musiksymboler, grafisk notation, ackordbeteckningar och grundläggande notkännedom.

text: Musikens sammanhang och funktioner

text: – Musikens påverkan på och betydelse för människa och samhälle. Hur musik kan uppfattas och användas i vardagliga och högtidliga sammanhang. – Musik tillsammans med bild, text och dans. Hur olika uttrycksformer kan samspela.

text: – Musikinstrumentens funktioner i olika ensemble- och orkestertyper. – Musikaliska karaktärsdrag i konstmusik, folkmusik och populärmusik från olika kulturer.

text: I årskurs 7–9

text: Musicerande och musikskapande

text: – Sång, melodispel och ackompanjemang med genretypiska musikaliska uttryck, unisont och i stämmor. – Rytmisk och melodisk improvisation med röst, rörelse och instrument med utgångspunkt i musikaliska byggstenar. – Komposition i olika genrer, till exempel visor, ljudkompositioner och låtar. – Gestaltning och kommunikation av musikaliska tankar och idéer i kombination med andra uttrycksformer.

text: Musikens verktyg

text: – Rösten och hur den kan varieras och användas för vokala uttryck inom olika genrer och ensembletyper. – Ackord-, melodi-, bas- och slagverksinstrument samt digitala verktyg för musicerande och musikskapande. – Röstvård och hörselvård. Orsaker till att tal, sång, musiklyssnade och musicerande kan bidra till skador samt hur dessa skador kan förebyggas. – Musikaliska byggstenar: puls, rytm, tempo, taktarter, klang, tonhöjd, dynamik, fraser, perioder, musikalisk form, ackord, ackompanjemangsmodeller och basgångar. – Musiksymboler, grafisk notation, ackordbeteckningar och grundläggande notkännedom.

text: Musikens sammanhang och funktioner

text: – Musikens påverkan på och betydelse för människa och samhälle. Musikens funktion för att uttrycka identitet, normer och grupptillhörighet i olika kulturer och sociala sammanhang. – Hur musik används som meningsskapande uttrycksform i olika medier, till exempel i film och spel. – Rättigheter och skyldigheter vid bruk av musik i olika sammanhang. – Musikinstrumentens funktioner och uttryck i olika genrer och sammanhang. – Musikaliska karaktärsdrag i konstmusik, folkmusik och populärmusik från olika tidsperioder. Framväxten av olika genrer samt några centrala tonsättare, låtskrivare och musikaliska verk.

text: Naturorienterande ämnen

text: 5.9 Biologi

text: Naturvetenskapen har sitt ursprung i människans nyfikenhet och behov av att veta mer om sig själv och sin omvärld. Kunskaper i biologi har stor betydelse för samhällsutvecklingen inom så skilda områden som naturbruk, miljö och hälsa. Med kunskaper om naturen och människan får människor redskap för att påverka sitt eget välbefinnande, men också för att kunna främja hållbar utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet biologi ska syfta till att eleverna utvecklar nyfikenhet på och intresse för att veta mer om sig själva och omvärlden. Eleverna ska därför ges möjligheter att ställa frågor om naturen och människan utifrån egna upplevelser och aktuella händelser. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om naturen och människokroppen samt ge dem förutsättningar att använda biologins begrepp och förklaringsmodeller för att beskriva och förklara biologiska samband. Eleverna ska få inblick i naturvetenskapens världsbild med evolutionsteorin som grund och kan på så sätt utveckla sin förmåga att skilja mellan naturvetenskapliga och andra sätt att beskriva och förklara omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjligheter att använda kunskaper i biologi för att formulera egna och granska andras argument. Därigenom ska eleverna utveckla sin förmåga att kommunicera samt hantera praktiska och etiska valsituationer i frågor som rör miljö och hälsa. Eleverna ska även ges förutsättningar att söka svar på ämnesspecifika frågor med hjälp av olika typer av källor. På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar ett kritiskt tänkande och tilltro till sin förmåga att hantera frågor som rör naturvetenskap och som har betydelse för dem själva och samhället. Undervisningen ska även ge eleverna förutsättningar att söka svar på frågor om naturen och människan med hjälp av egna systematiska undersökningar. På så sätt ska eleverna ges möjligheter att utveckla förståelse för att påståenden kan prövas och att kunskaper i biologi växer fram med hjälp av naturvetenskapliga arbetsmetoder. I det praktiska arbetet ska eleverna även ges möjligheter att utveckla färdigheter i att hantera material, utrustning och digitala verktyg. Undervisningen i ämnet biologi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – kunskaper om biologins begrepp och förklaringsmodeller för att beskriva och förklara samband i naturen och människokroppen, – förmåga att använda biologi för att granska information, kommunicera och ta ställning i frågor som rör miljö och hälsa, och – förmåga att genomföra systematiska undersökningar i biologi.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i de naturorienterande ämnena ska behandla följande centrala innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Året runt i naturen

text: – Årstidsväxlingar i naturen. Några djurs och växters livscykler och anpassningar till olika livsmiljöer och årstider. – Djur, växter och svampar i närmiljön, hur de kan grupperas samt namn på några vanligt förekommande arter. – Enkla näringskedjor som beskriver samband mellan organismer i ekosystem.

text: Kropp och hälsa

text: – Några av människans organ, deras namn och översiktliga funktion. – Människans upplevelser av ljus, ljud, värme, smak och doft med hjälp av olika sinnen. – Betydelsen av kost, sömn, hygien, motion och sociala relationer för att må bra.

text: Kraft och rörelse

text: – Tyngdkraft, tyngdpunkt, jämvikt, balans och friktion som kan upplevas och observeras vid lek och rörelse. – Solsystemets himlakroppar och deras rörelser. Människan i rymden.

text: Material och ämnen

text: – Hur material kan sorteras efter några egenskaper, till exempel utseende, om de är magnetiska och om de flyter eller sjunker i vatten. Hur materialen kan återvinnas. – Några blandningar och hur de kan delas upp i sina olika beståndsdelar, till exempel genom avdunstning och filtrering. – Vattnets olika former: fast, flytande och gas. Avdunstning, kokning, kondensering, smältning och stelning.

text: Systematiska undersökningar

text: – Enkla fältstudier, observationer och experiment. Utförande och dokumentation av undersökningarna med ord, bilder och digitala verktyg. – Några berättelser om hur naturvetenskaplig kunskap vuxit fram.

text: Undervisningen i biologi ska behandla följande centrala innehåll

text: I årskurs 4–6

text: Natur och miljö

text: – Vad liv är och hur livets utveckling kan förklaras med evolutionsteorin. Biologisk mångfald och organismers anpassningar till miljön.

text: – Näringskedjor och kretslopp i närmiljön. Djurs, växters och svampars samspel med varandra och hur några miljöfaktorer påverkar dem. Fotosyntes och cellandning. – Hur djur, växter och svampar kan identifieras och grupperas på ett systematiskt sätt, samt namn på några vanligt förekommande arter. – Människans beroende av och påverkan på naturen med koppling till naturbruk, hållbar utveckling och ekosystemtjänster. Naturen som resurs och vårt ansvar när vi nyttjar den.

text: Kropp och hälsa

text: – Människans organsystem. Några organs namn, utseende, placering, funktion och samverkan. – Några vanliga sjukdomar och hur de kan förebyggas och behandlas. Hur den psykiska och fysiska hälsan påverkas av levnadsförhållanden, kost, sömn, hygien, motion och beroendeframkallande medel. – Människans pubertet, reproduktion, sexualitet och identitet samt frågor om relationer, kärlek och ansvar.

text: Systematiska undersökningar och granskning av information

text: – Fältstudier och experiment med såväl analoga som digitala verktyg. Planering, utförande, värdering av resultat samt dokumentation med ord, bilder och tabeller. – Några upptäckter inom biologiområdet och deras betydelse för människans levnadsvillkor och syn på naturen. – Kritisk granskning och användning av information som rör biologi.

text: I årskurs 7–9

text: Natur och miljö

text: – Livets uppkomst, utveckling och mångfald samt evolutionens mekanismer. Arvsmassans egenskaper och förhållandet mellan arv och miljö. – Några gentekniska metoder samt möjligheter, risker och etiska frågor kopplade till genteknik. – Lokala och globala ekosystem. Sambanden mellan populationer och tillgängliga resurser. Fotosyntes, cellandning, materiens kretslopp och energins flöden. – Människans påverkan på naturen lokalt och globalt samt hur man på individoch samhällsnivå kan främja hållbar utveckling. Betydelsen av biologisk mångfald och ekosystemtjänster.

text: Kropp och hälsa

text: – Kroppens celler samt några organ och organsystem och deras uppbyggnad, funktion och samverkan. – Virus, bakterier, infektioner, smittspridning och antibiotikaresistens. Hur infektionssjukdomar kan förebyggas och behandlas.

text: – Hur den psykiska och fysiska hälsan påverkas av levnadsförhållanden, kost, sömn, motion, stress och beroendeframkallande medel samt hur hälsoproblem kan begränsas på individ- och samhällsnivå. – Människans reproduktion, sexualitet och identitet samt frågor om relationer, kärlek, ansvar, samtycke och ömsesidighet. Sexuellt överförbara sjukdomar och preventivmedel.

text: – Fältstudier och experiment med såväl analoga som digitala verktyg. Formulering av undersökningsbara frågor, planering, utförande, värdering av resultat samt dokumentation med bilder, tabeller, diagram och rapporter. – Sambandet mellan biologiska undersökningar och utvecklingen av begrepp och förklaringsmodeller. De biologiska förklaringsmodellernas historiska framväxt, användbarhet och föränderlighet. – Informationssökning, kritisk granskning och användning av information som rör biologi. Argumentation och ställningstaganden i aktuella frågor som rör miljö och hälsa.

text: 5.10 Fysik

text: Naturvetenskapen har sitt ursprung i människans nyfikenhet och behov av att veta mer om sig själv och sin omvärld. Kunskaper i fysik har stor betydelse för samhällsutvecklingen inom så skilda områden som energiförsörjning, medicinsk behandling och meteorologi. Med kunskaper om energi och materia får människor redskap för att kunna främja hållbar utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet fysik ska syfta till att eleverna utvecklar nyfikenhet på och intresse för att veta mer om omvärlden. Eleverna ska därför ges möjligheter att ställa frågor om fysikaliska företeelser utifrån egna upplevelser och aktuella händelser. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om fysiken i naturen och samhället samt ge dem förutsättningar att använda fysikens begrepp och förklaringsmodeller för att beskriva och förklara fysikaliska fenomen. Eleverna kan på så sätt utveckla sin förmåga att skilja mellan naturvetenskapliga och andra sätt att beskriva och förklara omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjligheter att använda kunskaper i fysik för att formulera egna och granska andras argument. Därigenom ska eleverna utveckla sin förmåga att kommunicera samt hantera praktiska och etiska valsituationer i frågor som rör energi, teknik och miljö. Eleverna ska även ges förutsättningar att söka svar på ämnesspecifika frågor med hjälp av olika typer av källor. På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar ett kritiskt tänkande och tilltro till sin förmåga att hantera frågor som rör naturvetenskap och har betydelse för dem själva och samhället. Undervisningen ska även ge eleverna förutsättningar att söka svar på frågor om fysikaliska fenomen med hjälp av egna systematiska undersökningar. På så sätt ska eleverna ges möjligheter att utveckla förståelse för att påståenden kan

text: prövas och att kunskaper i fysik växer fram med hjälp av naturvetenskapliga arbetsmetoder. I det praktiska arbetet ska eleverna även ges möjligheter att utveckla färdigheter i att hantera material, utrustning och digitala verktyg. Undervisningen i ämnet fysik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – kunskaper om fysikens begrepp och förklaringsmodeller för att beskriva och förklara samband i naturen och samhället, – förmåga att använda fysik för att granska information, kommunicera och ta ställning i frågor som rör energi, teknik och miljö, och – förmåga att genomföra systematiska undersökningar i fysik.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Året runt i naturen

text: Kropp och hälsa

text: Kraft och rörelse

text: Material och ämnen

text: Systematiska undersökningar

text: Undervisningen i fysik ska behandla följande centrala innehåll

text: I årskurs 4–6

text: Fysiken i naturen och samhället

text: – Hur dag, natt, årstider och år kan förklaras utifrån rörelser hos solsystemets himlakroppar. – Vanliga väderfenomen och deras orsaker, till exempel hur vindar och nederbörd uppstår. – Energiformer samt olika typer av energikällor och deras påverkan på miljön. – Energiflöden mellan föremål som har olika temperatur. Hur man kan påverka energiflödena med hjälp av olika värmeledande och isolerande material. – Hur ljus och ljud breder ut sig och kan reflekteras. – Elektriska kretsar med batterier. Hur de kan kopplas och hur de kan användas i vardaglig elektrisk utrustning. – Krafter och rörelser som kan observeras och mätas i vardagssituationer. – Några instrument samt hur de används för att mäta fysikaliska storheter, till exempel temperatur och kraft.

text: – Observationer och experiment med såväl analoga som digitala verktyg. Planering, utförande, värdering av resultat samt dokumentation med ord, bilder och tabeller. – Några upptäckter inom fysikområdet och deras betydelse för människans levnadsvillkor och syn på naturen. – Kritisk granskning och användning av information som rör fysik.

text: I årskurs 7–9

text: Fysiken i naturen och samhället

text: – Universums uppkomst, uppbyggnad och utveckling samt förutsättningar för att finna planeter och liv i andra solsystem. – Partikelmodell av materiens egenskaper samt fasövergångar, tryck, volym, densitet och temperatur. – Fysikaliska förklaringsmodeller av jordens strålningsbalans, växthuseffekten och klimatförändringar. – Energins flöde och oförstörbarhet samt olika energislags kvalitet. Olika typer av energikällor samt deras för- och nackdelar för samhället och miljön. – Partikelstrålning och elektromagnetisk strålning, deras användningsområden och risker.

text: – Hur ljus breder ut sig, reflekteras och bryts. – Hur ljud uppstår, breder ut sig och kan registreras på olika sätt. – Sambandet mellan elektricitet och magnetism samt mellan ström och spänning i elektriska kretsar. Hur kretsarna kan användas i elektrisk utrustning. – Krafter, rörelser och rörelseförändringar samt hur kunskaper om detta kan användas, till exempel i frågor om trafiksäkerhet. – Några instrument för att mäta fysikaliska storheter, till exempel kraft och ström. Användning av mätvärden i enkla beräkningar, till exempel beräkningar av densitet och hastighet.

text: – Observationer och experiment med såväl analoga som digitala verktyg. Formulering av undersökningsbara frågor, planering, utförande, värdering av resultat samt dokumentation med bilder, tabeller, diagram och rapporter. – Sambandet mellan undersökningar av fysikaliska fenomen och utvecklingen av begrepp och förklaringsmodeller. De fysikaliska förklaringsmodellernas historiska framväxt, användbarhet och föränderlighet. – Informationssökning, kritisk granskning och användning av information som rör fysik. Argumentation och ställningstaganden i aktuella frågor som rör energi, teknik och miljö.

text: 5.11 Kemi

text: Naturvetenskapen har sitt ursprung i människans nyfikenhet och behov av att veta mer om sig själv och sin omvärld. Kunskaper i kemi har stor betydelse för samhällsutvecklingen inom så skilda områden som hälsa, materialutveckling, miljöteknik och resurshushållning. Med kunskaper om materiens uppbyggnad och oförstörbarhet får människor redskap för att kunna främja hållbar utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet kemi ska syfta till att eleverna utvecklar nyfikenhet på och intresse för att veta mer om omvärlden. Eleverna ska därför ges möjligheter att ställa frågor om kemiska processer och materiens egenskaper och uppbyggnad utifrån egna upplevelser och aktuella händelser. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om kemin i naturen, i samhället och i människokroppen samt ge dem förutsättningar att använda kemins begrepp och förklaringsmodeller för att beskriva och förklara kemiska samband. Eleverna kan på så sätt utveckla sin förmåga att skilja mellan naturvetenskapliga och andra sätt att beskriva och förklara omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjligheter att använda kunskaper i kemi för att formulera egna och granska andras argument. Därigenom ska eleverna utveckla sin förmåga att kommunicera samt hantera praktiska och etiska valsituationer i frågor som rör miljö och hälsa. Eleverna ska även ges förutsättningar att söka svar på ämnesspecifika frågor med hjälp av olika typer av källor. På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar ett kritiskt tänkande

text: och tilltro till sin förmåga att hantera frågor som rör naturvetenskap och som har betydelse för dem själva och samhället. Undervisningen ska även ge eleverna förutsättningar att söka svar på frågor om kemiska processer och materien med hjälp av egna systematiska undersökningar. På så sätt ska eleverna ges möjligheter att utveckla förståelse för att påståenden kan prövas och att kunskaper i kemi växer fram med hjälp av naturvetenskapliga arbetsmetoder. I det praktiska arbetet ska eleverna även ges möjligheter att utveckla färdigheter i att hantera material, utrustning och digitala verktyg. Undervisningen i ämnet kemi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – kunskaper om kemins begrepp och förklaringsmodeller för att beskriva och förklara samband i naturen, i samhället och i människokroppen, – förmåga att använda kemi för att granska information, kommunicera och ta ställning i frågor som rör miljö och hälsa, och – förmåga att genomföra systematiska undersökningar i kemi.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Året runt i naturen

text: Kropp och hälsa

text: Kraft och rörelse

text: Material och ämnen

text: – Hur material kan sorteras efter några egenskaper, till exempel utseende, om de är magnetiska och om de flyter eller sjunker i vatten. Hur materialen kan återvinnas.

text: – Några blandningar och hur de kan delas upp i sina olika beståndsdelar, till exempel genom avdunstning och filtrering. – Vattnets olika former: fast, flytande och gas. Avdunstning, kokning, kondensering, smältning och stelning.

text: Systematiska undersökningar

text: Undervisningen i kemi ska behandla följande centrala innehåll

text: I årskurs 4–6

text: Kemin i naturen, i samhället och i människokroppen

text: – Materiens uppbyggnad visualiserad med hjälp av enkla partikelmodeller. – Indelning av ämnen och material utifrån egenskaperna löslighet, ledningsförmåga, surt eller basiskt. – Vattnets egenskaper och kretslopp. – Luftens egenskaper och sammansättning. – Fotosyntes och förbränning som exempel på kemiska reaktioner i naturen. – Fossila och förnybara bränslen och deras påverkan på klimatet. – Matens innehåll och näringsämnenas betydelse för hälsan. – Vanliga kemikalier i hemmet. Deras användning och påverkan på miljön och människan samt hur de är märkta och bör hanteras. – Råvarors förädling till produkter, till exempel metaller, papper och plast. Hur produkterna kan återanvändas eller återvinnas.

text: – Observationer och experiment med såväl analoga som digitala verktyg. Planering, utförande, värdering av resultat samt dokumentation med ord, bilder och tabeller. – Några upptäckter inom kemiområdet och deras betydelse för människans levnadsvillkor och syn på naturen. – Kritisk granskning och användning av information som rör kemi.

text: I årskurs 7–9

text: – Materiens uppbyggnad, kretslopp och oförstörbarhet visualiserat med hjälp av partikelmodeller. Grundämnen, molekyl- och jonföreningar samt hur ämnen omvandlas genom kemiska reaktioner. Atomer, elektroner och kärnpartiklar. – Separations- och analysmetoder, till exempel filtrering, fällning, pH-mätning och identifikation av ämnen.

text: – Vatten som lösningsmedel och transportör av ämnen, till exempel i mark, växter och människokroppen. – Några kemiska processer i mark, luft och vatten samt deras koppling till frågor om miljö och hälsa, till exempel växthuseffekten, vattenrening och spridning av miljögifter. – Kolatomens egenskaper och kretslopp i naturen, i samhället och i människokroppen. – Kolhydrater, proteiner och fetter samt deras funktioner i människokroppen. – Utveckling av produkter och material, till exempel läkemedel, funktionskläder och batterier. – Några produkters livscykler och påverkan på miljön.

text: – Observationer och experiment med såväl analoga som digitala verktyg. Formulering av undersökningsbara frågor, planering, utförande, värdering av resultat samt dokumentation med bilder, tabeller, diagram och rapporter. – Sambandet mellan kemiska undersökningar och utvecklingen av begrepp och förklaringsmodeller. De kemiska förklaringsmodellernas historiska framväxt, användbarhet och föränderlighet. – Informationssökning, kritisk granskning och användning av information som rör kemi. Argumentation och ställningstaganden i aktuella frågor som rör miljö och hälsa.

text: Samhällsorienterande ämnen

text: 5.12 Geografi

text: Jordytan består av en mosaik av livsmiljöer som är unika, föränderliga och sårbara. Geografi ger oss kunskaper om dessa varierande miljöer och bidrar till förståelse av människors levnadsvillkor samt om samspelet mellan människa, samhälle och natur. Kunskaper i geografi ger ökade möjligheter att förstå vår omvärld och beredskap att främja hållbar utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet geografi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om geografiska förhållanden och mönster på olika platser och i olika regioner. Undervisningen ska vidga och fördjupa elevernas kunskaper om naturgivna processer och människans verksamheter i olika delar av världen, och hur dessa påverkar landskap och livsmiljöer. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att växla mellan olika rumsliga perspektiv: lokala, regionala och globala, liksom mellan olika tidsperspektiv. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper om miljö- och utvecklingsfrågor kopplade till klimatförändringar, människans tillgång till och användning av naturresurser, samt befolkningsfrågor och levnadsförhållanden i olika delar av världen. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar

text: att analysera och reflektera över olika lösningar på vår tids och framtidens globala utmaningar utifrån ekologiska, sociala och ekonomiska perspektiv på hållbar utveckling. Undervisningen ska ge eleverna kunskaper om kartan och kännedom om namn, lägen och storleksrelationer. Undervisningen ska även ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper i att ställa geografiska frågor, analysera och dra slutsatser om natur- och kulturlandskap och om människors levnadsvillkor med hjälp av olika geografiska källor, metoder, verktyg och begrepp. Undervisningen i ämnet geografi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – kunskaper om geografiska förhållanden och mönster samt om hur naturens processer och människors verksamheter formar och förändrar landskap och livsmiljöer i olika delar av världen, – kunskaper om miljö- och utvecklingsfrågor utifrån ekologiska, sociala och ekonomiska perspektiv på hållbar utveckling, och – förmåga att utifrån geografiska frågor beskriva och analysera omvärlden med hjälp av geografins metoder och verktyg.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i de samhällsorienterande ämnena ska behandla följande centrala innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Att leva tillsammans

text: – Migration inom ett land och mellan länder. Vad detta kan ha för orsaker och få för konsekvenser. – Skildringar av människors levnadsvillkor förr i tiden, till exempel i barnlitteratur, sånger och filmer. Minnen berättade av människor som lever nu. – Samtal om och reflektion över moraliska frågor och livsfrågor med betydelse för eleven, till exempel kamratskap, könsroller och döden. – Samtal om och reflektion över normer och regler i elevens livsmiljöer, däribland i skolan och i digitala miljöer. – Trafikregler och hur man beter sig i trafiken på ett säkert sätt.

text: Att leva i närområdet

text: – Några utmärkande drag i närområdets natur- och kulturlandskap. Spår av den senaste istiden. – Hemortens historia och vad närområdets platser, byggnader och vardagliga föremål kan berätta om livet där under olika tider. – Kristendomens roll i skolan och på hemorten förr i tiden. – Centrala samhällsfunktioner, till exempel sjukvård, räddningstjänst och skola. – Yrken och verksamheter i närområdet.

text: Att leva i världen

text: – Miljöfrågor utifrån elevens vardag, till exempel frågor om trafik, energi och livsmedel. – Rumsliga förutsättningar i natur och miljö för befolkning och bebyggelse, till exempel mark, vatten och klimat. – Namn och läge på världsdelarna och världshaven samt på länder och platser som är betydelsefulla för eleven. – Människans uppkomst, vandringar, samlande och jakt samt förändrade levnadsvillkor i samband med övergången till jordbruk. – Norden befolkas. Människors levnadsvillkor under nordisk stenålder, bronsålder och järnålder. – Berättelser i antik och nordisk mytologi samt i samisk religion. – Några högtider, symboler och berättelser inom kristendom, islam och judendom. Några berättelser ur Bibeln och deras innebörder. – Mänskliga rättigheter inklusive alla människors lika värde och barnets rättigheter i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen). – Grundläggande demokratiska principer. Vad åsikts- och yttrandefrihet samt majoritetsprincipen kan innebära i skolan och i samhället. – Pengars användning och värde. Olika exempel på betalningsformer och vad några vanliga varor och tjänster kan kosta. – Aktuella samhällsfrågor i olika medier.

text: Att undersöka verkligheten

text: – Metoder för att söka information, till exempel textläsning, intervjuer och observationer. Samtal om olika källors användbarhet och tillförlitlighet. – Jordgloben, analoga och digitala kartor samt storleksrelationer och väderstreck. – Mentala kartor, till exempel över närområdet, skolvägar eller andra platser som är betydelsefulla för eleven. – Tidslinjer och tidsbegreppen dåtid, nutid och framtid.

text: Undervisningen i geografi ska behandla följande centrala innehåll

text: I årskurs 4–6

text: Geografiska förhållanden, mönster och processer

text: – Introduktion till jordens endogena och exogena processer, samt hur dessa formar och förändrar landskapet. – Jordens naturresurser, till exempel vatten, odlingsmark, skogar och mineraler. Var på jorden olika naturresurser finns och hur människors användning av resurserna påverkar landskapet och människans livsmiljöer. – Klimat- och vegetationszoner samt på vilka sätt klimatet påverkar människans livsmiljöer.

text: – Utmärkande drag för några natur- och kulturlandskap i Sverige, Europa och världen. – Namn och läge på geografiska objekt i Sverige, Europa och världen. Ett urval av hav, sjöar, floder, berg, öknar, regioner, länder och städer.

text: Hållbar utveckling

text: – Hur val och prioriteringar på individ- och samhällsnivå kan påverka miljön och främja hållbar utveckling. – Några grundläggande orsaker till och konsekvenser av fattigdom och ohälsa, till exempel bristande tillgång till utbildning, hälsovård och vatten. Arbete för att förbättra människors levnadsvillkor, till exempel genom Förenta Nationerna (FN).

text: Geografins metoder och verktyg

text: – Digitala och analoga kartor och deras uppbyggnad med gradnät, färger, symboler och skala. Topografiska och tematiska kartor. – Fältstudier för att undersöka natur- och kulturlandskap. – Beskrivningar och enkla analyser av platser och regioner med hjälp av kartor och andra geografiska källor, metoder, verktyg och begrepp.

text: I årskurs 7–9

text: – Jordens endogena och exogena processer, samt hur dessa formar och förändrar landskapet. – Rumslig utbredning av sårbara platser på jorden, till exempel områden som riskerar att återkommande drabbas av översvämningar, torka eller jordbävningar. Hur samhällsplanering och människans verksamheter påverkar sårbarhet och hur risker kan förebyggas. – Globala produktions- och konsumtionsmönster samt flöden av varor och tjänster. – Orsaker till och konsekvenser av demografiska mönster och förändringar: befolkningsfördelning, befolkningsutveckling, migrationsmönster och urbanisering. – Namn och läge på platser och regioner som är relevanta för studierna av geografiska förhållanden, mönster, processer och hållbarhetsfrågor.

text: Hållbar utveckling

text: – Vad klimat är och faktorer som påverkar klimatet. Människans påverkan på klimatet och konsekvenser av klimatförändringar för människa, samhälle och natur i olika delar av världen. – Människors tillgång till och användning av förnybara och icke-förnybara naturresurser och hur det påverkar människans livsmiljöer. Intressekonflikter kring naturresurser.

text: – Samband mellan ekonomisk och social levnadsstandard och faktorer som demografi, jämställdhet, utbildning och naturresurser. – Lokalt, regionalt och globalt arbete för att främja hållbar utveckling.

text: Geografins metoder och verktyg

text: – Digitala och analoga kartors uppbyggnad samt olika kartprojektioner och deras egenskaper. Geografiska informationssystem (GIS) och exempel på hur de används i samhället. – Beskrivningar och analyser av platser och regioner med hjälp av kartor, enkla former av GIS, fältstudier och andra geografiska källor, metoder, verktyg och begrepp.

text: 5.13 Historia

text: Människans förståelse av det förflutna är inflätad i hennes föreställningar om samtiden och perspektiv på framtiden. På så sätt påverkar det förflutna både våra liv i dag och våra val inför framtiden. Kvinnor och män har i alla tider skapat historiska berättelser för att tolka verkligheten och påverka sin omgivning. Ett historiskt perspektiv ger oss redskap att förstå och förändra vår egen tid.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet historia ska syfta till att eleverna utvecklar sitt historiemedvetande och sin historiska bildning. Det blir möjligt genom att eleverna i undervisningen får utveckla kunskaper om historiska förhållanden och historiska begrepp, får insikter i hur historia skapas genom tolkningar av källor samt utvecklar förståelse för hur historia kan brukas i olika sammanhang. På så sätt får eleverna förståelse för hur det förflutna har format nutiden och därmed präglar våra förväntningar på framtiden. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att tillägna sig en historisk referensram och en kronologisk överblick över hur kvinnor och män genom tiderna har skapat och förändrat samhällen och kulturer. Därigenom ska eleverna få förståelse för olika kulturella sammanhang och levnadssätt genom historien och för historiska skeenden som har påverkat nutiden. Undervisningen ska vidare bidra till att eleverna får förståelse för att varje tids människor måste bedömas utifrån sin samtids villkor och värderingar. Genom att ge perspektiv på långa historiska linjer med relevans för nutiden, såsom levnadsvillkor, migration och makt, ska undervisningen ge eleverna en fördjupad förståelse för hur historisk utveckling präglas av både kontinuitet och förändring. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur vi kan veta något om det förflutna genom historiskt källmaterial. Eleverna ska också ges förutsättningar att utveckla förmågan att ställa frågor till och värdera källor som ligger till grund för historiska kunskaper. Arbetet med källor ska även ge eleverna förutsättningar att leva sig in i det förflutna. Undervisningen ska vidare bidra till att eleverna utvecklar förståelse för hur historia används i samhället och i vardagslivet. Därigenom ska eleverna få olika

text: perspektiv på hur bruket av historiska berättelser och referenser kan påverka människors identiteter, värderingar och föreställningar. Undervisningen i ämnet historia ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – kunskaper om händelser, aktörer och förändringsprocesser under olika tidsperioder samt om historiska begrepp och långa historiska linjer, – förmåga att ställa frågor till historiska källor samt att tolka, kritiskt granska och värdera dessa, och – förmåga att reflektera över hur historia kan brukas i olika sammanhang och för olika syften.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Att leva tillsammans

text: Att leva i närområdet

text: Att leva i världen

text: – Miljöfrågor utifrån elevens vardag, till exempel frågor om trafik, energi och livsmedel. – Rumsliga förutsättningar i natur och miljö för befolkning och bebyggelse, till exempel mark, vatten och klimat. – Namn och läge på världsdelarna och världshaven samt på länder och platser som är betydelsefulla för eleven.

text: – Människans uppkomst, vandringar, samlande och jakt samt förändrade levnadsvillkor i samband med övergången till jordbruk. – Norden befolkas. Människors levnadsvillkor under nordisk stenålder, bronsålder och järnålder. – Berättelser i antik och nordisk mytologi samt i samisk religion. – Några högtider, symboler och berättelser inom kristendom, islam och judendom. Några berättelser ur Bibeln och deras innebörder. – Mänskliga rättigheter inklusive alla människors lika värde och barnets rättigheter i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen). – Grundläggande demokratiska principer. Vad åsikts- och yttrandefrihet samt majoritetsprincipen kan innebära i skolan och i samhället. – Pengars användning och värde. Olika exempel på betalningsformer och vad några vanliga varor och tjänster kan kosta. – Aktuella samhällsfrågor i olika medier.

text: Att undersöka verkligheten

text: Undervisningen i historia ska behandla följande centrala innehåll

text: I årskurs 4–6

text: Kulturmöten och statsbildning i Norden, cirka 800–1500

text: – Nordens kulturmöten med andra delar av världen genom vikingars resor och medeltidens handelssystem. – Statsbildning och kristendomens etablerande i Norden samt konsekvenser av dessa förändringar. – Likheter och skillnader i levnadsvillkor för barn, kvinnor och män under tidsperioden. – Vad historiska källor är, till exempel arkeologiska fynd, texter, muntliga berättelser och digitalt material, och hur de kan användas för att ge kunskaper om det förflutna. – Historiebruk kopplat till tidsperioden, till exempel hur vikingar framställs i populärkulturen.

text: Maktförhållanden och levnadsvillkor i Norden, cirka 1500–1800 – Kampen om den politiska makten i Norden. Reformationen och framväxten av en stark kungamakt i Sverige. Uppror och motstånd mot kungamakten.

text: – Det svenska Östersjöväldet. Orsaker till dess uppkomst och upplösning samt konsekvenser för människor runt Östersjön. – Likheter och skillnader i levnadsvillkor mellan olika grupper i ståndssamhället. – Vad historiska källor från tidsperioden, till exempel brev, dagböcker och kartor, kan berätta om det förflutna. – Historiebruk kopplat till tidsperioden, till exempel i gatunamn, minnesmärken och reklam.

text: Folkökning, ändrade maktförhållanden och emigration, cirka 1800–1900 – Nya maktförhållanden i Sverige och mellan länder i Norden. – Jordbrukets omvandling och den stora folkökningen samt översiktligt om den tidiga industrialiseringen i Sverige. Olika konsekvenser av detta för barns, kvinnors och mäns levnadsvillkor. – Olika orsaker till och konsekvenser av emigrationen från Sverige. – Vad historiska källor från tidsperioden, till exempel kyrkböcker, fotografier och domstolsprotokoll, kan berätta om det förflutna. – Historiebruk kopplat till tidsperioden, till exempel hur historiska händelser och aktörer framställs i böcker och på museer.

text: I årskurs 7–9

text: Samhällsomvandlingar: framväxten av civilisationer och industrisamhällen – Framväxten av högkulturer i olika delar av världen, till exempel i Afrika, Amerika och Asien. Antiken, dess utmärkande drag som epok och dess betydelse för vår egen tid. – Europeisk kolonisation och slavhandel. Konsekvenser av detta för människor och kulturer samt för det ökade globala handelsutbytet mellan Europa, Asien, Afrika och Amerika. – Industrialiseringen i Europa och Sverige. Olika orsaker till industrialiseringen och konsekvenser av denna för människor och miljö. – Revolutioner och framväxten av nya idéer, samhällsklasser och politiska ideologier. – Tolkning av historiska källor från någon tidsperiod och granskning utifrån källkritiska kriterier. Värdering av källornas relevans utifrån historiska frågor. – Analys av historiebruk kopplat till någon tidsperiod, till exempel hur olika aktörer använder historia för att skapa eller stärka nationella identiteter.

text: Imperialism och världskrig, cirka 1850–1950

text: – Europeisk nationalism, imperialism och framväxten av olika former av demokrati och diktatur. – De båda världskrigen, deras orsaker och konsekvenser. Förtryck, folkfördrivningar och folkmord. Förintelsen och Gulag. Människors motstånd mot förtryck.

text: – Tolkning av historiska källor från tidsperioden och granskning utifrån källkritiska kriterier. Värdering av källornas relevans utifrån historiska frågor. – Analys av historiebruk kopplat till tidsperioden, till exempel hur olika aktörer använder historia för att skapa opinion eller legitimera makt.

text: Demokratisering och ökad globalisering, cirka 1900 till nutid – Demokratiseringen i Sverige och framväxten av välfärdssamhället. Bildandet av politiska partier, nya folkrörelser, till exempel kvinnorörelsen, och kampen för allmän rösträtt för kvinnor och män. Kontinuitet och förändring i synen på kön, jämställdhet och sexualitet. – Kalla krigets konflikter samt nya maktförhållanden och utmaningar i världen efter det kalla krigets slut. – Kontinuitet och förändring med utgångspunkt i långa historiska linjer kring levnadsvillkor, migration och makt. – Tolkning av historiska källor från tidsperioden och granskning utifrån källkritiska kriterier. Värdering av källornas relevans utifrån historiska frågor. – Analys av historiebruk kopplat till tidsperioden, till exempel hur individer och grupper använder historia för att kritisera samtida fenomen och påverka våra föreställningar om framtiden.

text: 5.14 Religionskunskap

text: Människor har i alla tider och alla samhällen försökt att förstå och förklara sina levnadsvillkor och de sociala sammanhang som de ingår i. Religioner och andra livsåskådningar är därför centrala inslag i den mänskliga kulturen. I dagens samhälle, som är präglat av mångfald, är kunskaper om religioner och andra livsåskådningar viktiga för att skapa ömsesidig förståelse mellan människor.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet religionskunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om religion och livsåskådning i det svenska samhället och i olika delar av världen. Genom undervisningen ska eleverna få förståelse för hur människor inom olika religiösa traditioner lever med och uttrycker sin religion på olika sätt. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över vad religion och livsåskådning kan betyda för människors identitet och hur egna utgångspunkter påverkar förståelsen av religion och livsåskådning. Undervisningen ska allsidigt belysa vilken roll religion kan spela i samhället och hur samhällsförhållanden påverkar utvecklingen av religioner och andra livsåskådningar. Genom undervisningen ska eleverna få kunskaper om hur kristna traditioner har påverkat det svenska samhället och hur kristendomens roll i samhällslivet har förändrats över tid. Undervisningen ska stimulera eleverna att reflektera över olika livsfrågor och etiska förhållningssätt samt ge eleverna verktyg för att kunna analysera och ta ställning i etiska och moraliska frågor. På så sätt ska undervisningen bidra till

text: elevernas möjligheter att utveckla en personlig livshållning och beredskap att handla ansvarsfullt i förhållande till sig själva och sin omgivning. Undervisningen i ämnet religionskunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – kunskaper om religioner och andra livsåskådningar samt om olika tolkningar och varierande praktiker inom dessa, – förmåga att kritiskt granska frågor som rör relationen mellan religion och samhälle, och – förmåga att resonera om etik, moraliska frågor och livsfrågor utifrån olika perspektiv.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Att leva tillsammans

text: Att leva i närområdet

text: Att leva i världen

text: Att undersöka verkligheten

text: Undervisningen i religionskunskap ska behandla följande centrala innehåll

text: I årskurs 4–6

text: Religioner och andra livsåskådningar

text: – Religionens betydelse i människors liv och människors olika sätt att uttrycka sin religiositet. – Ritualer och religiöst motiverade levnadsregler samt heliga platser och rum i kristendom, islam och judendom. – Centrala tankegångar med koppling till ritualer, levnadsregler och heliga platser inom kristendom, islam och judendom, till exempel som de uttrycks i berättelser i Bibeln och andra religiösa urkunder. – Några huvuddrag inom hinduism och buddhism. – Likheter och skillnader mellan och inom några religioner. – Begreppen religion och livsåskådning.

text: Religion och samhälle

text: – Hur religioner framställs och representeras på olika sätt i media och i andra sammanhang och hur det kan påverka människors bilder av sig själva och andra.

text: – Kristendomens betydelse för värderingar och kultur i det svenska samhället förr och nu. – Människors religiösa och livsåskådningsmässiga tillhörigheter i Sverige i dag samt hur detta har förändrats över tid.

text: Etik och livsfrågor

text: – Samtal om och reflektion över vardagliga moraliska frågor utifrån elevernas egna argument och olika religiösa tolkningar. Sådana frågor kan till exempel handla om ansvar, utanförskap, kränkningar, jämställdhet och sexualitet. – Samtal om och reflektion över livsfrågor utifrån elevernas egna tankar och olika religiösa tolkningar. Sådana frågor kan till exempel handla om vad som är viktigt i livet och olika föreställningar om vad som händer efter döden.

text: I årskurs 7–9

text: Religioner och andra livsåskådningar

text: – Vad religion och livsåskådning kan betyda för människors behov av mening, gemenskap, identitet och förståelse av omvärlden. – Centrala tankegångar inom kristendom, islam, judendom, hinduism och buddhism. – Likheter och skillnader i religiösa tolkningar och praktiker mellan och inom olika religioner. Huvudinriktningar inom kristendom och andra religioner. – Tolkning av och samtal om religiös och livsåskådningsmässig symbolik och mening i Bibeln och andra religiösa urkunder, samt i ritualer och estetiska uttryck. – Religionernas uppkomst, spridning och geografiska utbredning i dag. – Orientering om sekulära livsåskådningar och livshållningar, till exempel humanism och ateism.

text: Religion och samhälle

text: – Kritisk granskning av hur religion och religiositet framställs och representeras på olika sätt i media och i andra sammanhang och hur det kan påverka individer och samhället i stort. – Från enhetskyrka till religiös mångfald och sekularisering i det svenska samhället. Religionens betydelse i samhället i Sverige jämfört med några andra delar av världen. – Konflikter och samförstånd mellan olika religiösa och olika sekulära synsätt, till exempel i frågor om religionsfrihet, sexualitet och synen på kvinnors och mäns roller.

text: Etik och livsfrågor

text: – Grundprinciper inom några etiska modeller, till exempel konsekvensetik och pliktetik. – Analys av och reflektion över etiska frågor utifrån elevernas egna argument samt utifrån tolkningar inom religioner och andra livsåskådningar och utifrån

text: etiska modeller. Sådana frågor kan till exempel handla om frihet, rättvisa och solidaritet. – Samtal om och reflektion över livsfrågor utifrån elevernas egna tankar samt utifrån tolkningar inom religioner och andra livsåskådningar. Sådana frågor kan till exempel handla om identitet, kärlek, sexualitet och meningen med livet.

text: 5.15 Samhällskunskap

text: Människor har alltid varit beroende av att samarbeta när de skapar och utvecklar samhällen. I dag står människor i olika delar av världen inför både möjligheter och problem kopplade till globalisering, interkulturella relationer och digitalisering. Kunskaper om samhället ger oss verktyg så att vi kan orientera oss i en komplex värld, ta ansvar för vårt handlande och främja hållbar utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet samhällskunskap ska syfta till att eleverna utvecklar förtrogenhet med demokrati och mänskliga rättigheter. Den ska bidra till att eleverna tillägnar sig kunskaper om värden och principer som utmärker ett demokratiskt samhälle samt om demokratiska processer och arbetssätt. På så sätt ska undervisningen ge eleverna förståelse för vad det innebär att vara en aktiv och ansvarstagande medborgare. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse för hur individen och samhället påverkar varandra. Därför ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om sociala, ekonomiska, politiska, rättsliga och mediala förhållanden och strukturer i samhället. Vidare ska undervisningen ge eleverna förutsättningar att utveckla förståelse för sina egna och andras levnadsvillkor och hur de kan påverkas av faktorer som kön och socioekonomisk bakgrund. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att analysera samhällsfrågor ur olika perspektiv samt möjlighet att utveckla förståelse för hur olika intressen och åsikter uppstår och kommer till uttryck. Eleverna ska också ges verktyg att kritiskt granska hur olika aktörer försöker påverka samhällsutvecklingen genom information, ståndpunkter och argument i olika sammanhang och källor. Genom undervisningen ska eleverna vidare ges möjlighet att uttrycka och pröva sina ställningstaganden i möten med andra uppfattningar. Därigenom ska eleverna stimuleras att engagera sig och delta i ett öppet meningsutbyte om samhällsfrågor. Undervisningen i ämnet samhällskunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – kunskaper om demokratiska värden och beslutsprocesser samt om mänskliga rättigheter, – kunskaper om sociala, ekonomiska, politiska, rättsliga och mediala förhållanden och strukturer i samhället, och – förmåga att analysera samhällsfrågor ur olika perspektiv och kritiskt granska hur de framställs i olika källor.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Att leva tillsammans

text: Att leva i närområdet

text: Att leva i världen

text: – Miljöfrågor utifrån elevens vardag, till exempel frågor om trafik, energi och livsmedel. – Rumsliga förutsättningar i natur och miljö för befolkning och bebyggelse, till exempel mark, vatten och klimat. – Namn och läge på världsdelarna och världshaven samt på länder och platser som är betydelsefulla för eleven. – Människans uppkomst, vandringar, samlande och jakt samt förändrade levnadsvillkor i samband med övergången till jordbruk. – Norden befolkas. Människors levnadsvillkor under nordisk stenålder, bronsålder och järnålder. – Berättelser i antik och nordisk mytologi samt i samisk religion. – Några högtider, symboler och berättelser inom kristendom, islam och judendom. Några berättelser ur Bibeln och deras innebörder. – Mänskliga rättigheter inklusive alla människors lika värde och barnets rättigheter i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen).

text: – Grundläggande demokratiska principer. Vad åsikts- och yttrandefrihet samt majoritetsprincipen kan innebära i skolan och i samhället. – Pengars användning och värde. Olika exempel på betalningsformer och vad några vanliga varor och tjänster kan kosta. – Aktuella samhällsfrågor i olika medier.

text: Att undersöka verkligheten

text: Undervisningen i samhällskunskap ska behandla följande centrala innehåll

text: I årskurs 4–6

text: Individer och gemenskaper

text: – Sociala roller och normer i olika sammanhang, till exempel inom familjen och i vänskapsrelationer. Könsroller, jämställdhet och sexualitet. – Sociala skyddsnät för barn i olika livssituationer, i skolan och i samhället.

text: Samhällsresurser och fördelning

text: – Privatekonomi och relationen mellan arbete, inkomst och konsumtion. – Det offentligas ekonomi. Vad skatter är och vad kommuner, regioner och stat använder skattemedel till. – Exempel på skilda ekonomiska och sociala villkor för barn, i Sverige och i olika delar av världen.

text: Beslutsfattande och politiska idéer

text: – Vad demokrati är och hur demokratiska beslut fattas. Hur individer och grupper kan påverka beslut, genom att rösta i allmänna val och till exempel genom elevråd i skolan eller genom att skapa opinion i sociala medier. – Riksdagen och regeringen och deras olika uppdrag. Politiska val och partier i Sverige. Skiljelinjer i några aktuella politiska frågor.

text: Rättigheter och rättsskipning

text: – Samhällets behov av lagstiftning samt några olika lagar och påföljder. Kriminalitet och möjliga konsekvenser för individ och samhälle. – De mänskliga rättigheterna och deras betydelse, inklusive barnets rättigheter i enlighet med barnkonventionen. Principen om likabehandling, inklusive skydd mot diskriminering. – De nationella minoriteterna judar, romer, urfolket samerna, sverigefinnar och tornedalingar: kultur, historia och rättigheter.

text: Information och kommunikation

text: – Mediernas roll som informationsspridare, opinionsbildare och granskare av samhällets makthavare samt som underhållare. – Hur digitala och andra medier kan användas ansvarsfullt utifrån sociala, etiska och rättsliga aspekter.

text: Granskning av samhällsfrågor

text: – Aktuella samhällsfrågor och olika perspektiv på dessa. – Hur budskap, avsändare och syfte kan urskiljas och granskas med ett källkritiskt förhållningssätt i såväl digitala medier som i andra typer av källor som rör samhällsfrågor.

text: I årskurs 7–9

text: Individer och gemenskaper

text: – Människors identiteter, ekonomiska resurser och möjligheter i samhället och hur dessa kan påverkas av bland annat socioekonomisk bakgrund, kön, ålder och etnicitet. Begreppen makt, rättvisa, jämlikhet och jämställdhet. – Svenska välfärdsstrukturer och hur de fungerar, till exempel sjukvårdssystemet och arbetslöshetsförsäkringen. – Migration till, samt integration och segregation i Sverige i dag.

text: Samhällsresurser och fördelning

text: – Hur hushållens, företagens, bankernas och det offentligas ekonomi hänger samman. Orsaker till förändringar i samhällsekonomin och vilka effekter de kan få. – Länders och regioners beroende av varandra i en globaliserad ekonomi. Skilda förutsättningar för olika länder och regioner. – Orsaker till och konsekvenser av en ojämlik fördelning av inkomster och förmögenheter mellan människor i Sverige och i olika delar av världen. – Arbetsmarknadens och arbetslivets förändringar och villkor, till exempel med avseende på lönebildning, arbetsmiljö och arbetsrätt.

text: Beslutsfattande och politiska idéer

text: – Vad begreppen demokrati och diktatur, monarki och republik samt parlamentarism och presidentstyre innebär. Exempel på hur dessa olika stats- och styrelseskick kan fungera. – Politiska ideologier och skiljelinjer mellan politiska partier i Sverige. – Sveriges politiska system med Europeiska unionen, riksdag, regering, Sametinget, regioner och kommuner. Sveriges grundlagar. – Var olika beslut fattas och exempel på hur besluten påverkar individer, grupper och samhället i stort. Individers och gruppers möjligheter att påverka den demokratiska processen. – FN:s syfte, huvuduppgifter och verksamhet samt det nordiska samarbetets bakgrund och innehåll.

text: Rättigheter och rättsskipning

text: – Kränkningar av de mänskliga rättigheterna i olika delar av världen och internationellt arbete för att främja mänskliga rättigheter. – De nationella minoriteternas situation i Sverige samt den svenska minoritetspolitiken och dess framväxt. Samernas ställning som urfolk. – Friheter, rättigheter och skyldigheter i demokratiska samhällen. Dilemman som hänger samman med demokratiska rättigheter och skyldigheter, till exempel gränsen mellan yttrandefrihet och kränkningar i sociala medier. – Rättssystemet i Sverige och principer för rättssäkerhet. Möjliga orsaker till och konsekvenser av olika typer av kriminalitet, till exempel korruption, våldsbrott, sexualbrott och hedersrelaterat våld och förtryck. Kriminalvårdens uppgifter.

text: Information och kommunikation

text: – Hur media produceras, distribueras och konsumeras samt vilka möjligheter och svårigheter det kan innebära för mediernas roll i ett demokratiskt samhälle. – Nyhetsvärdering och hur den kan påverka människors bilder av omvärlden. Hur individer och grupper framställs i media, till exempel utifrån kön och etnicitet, och hur detta kan påverka normbildning och värderingar.

text: Granskning av samhällsfrågor

text: – Lokala, nationella och globala samhällsfrågor och olika perspektiv på dessa. – Kritisk granskning av information, ståndpunkter och argument som rör samhällsfrågor i såväl digitala medier som i andra typer av källor.

text: 5.16 Slöjd

text: Att tillverka föremål och bearbeta material med hjälp av verktyg är ett sätt för människan att tänka och uttrycka sig. Slöjdande är en form av skapande som innebär att söka konkreta lösningar inom hantverkstradition och design. Slöjd innebär manuellt och intellektuellt arbete i förening vilket utvecklar kreativiteten och handlingsberedskapen samt stärker tilltron till den egna förmågan att hantera olika praktiska problem i vardagen. Detta är betydelsefullt för individens och samhällets utveckling och för att främja hållbar utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet slöjd ska syfta till att eleverna utvecklar förmågan att formge och framställa föremål genom att arbeta med olika material och hantverkstekniker. Eleverna ska i arbetet ges möjligheter att utveckla sin skicklighet i en process där tanke, sinnesupplevelse och handling samverkar. Genom undervisningen ska eleverna även ges förutsättningar att arbeta med färg, form och funktion för att skapa olika estetiska och kulturella uttryck. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla idéer samt överväga olika lösningar och tillvägagångssätt i slöjdarbetet. På så sätt ska undervisningen väcka elevernas nyfikenhet och lust att undersöka och experimentera

text: med olika material, hantverkstekniker och uttryck, samt att ta sig an uppgifter på ett kreativt sätt. I undervisningen ska eleverna även få möta såväl äldre tiders hantverksföremål och slöjdtraditioner som nutida design för att inspireras i det egna skapandet. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmågan att använda slöjdspecifika begrepp som beskriver arbetsprocesser, material, verktyg och hantverkstekniker. I undervisningen ska eleverna ges möjligheter att reflektera över arbetsprocesser och resultat för att fördjupa sitt lärande. Genom reflektion både i arbetet och när det är slutfört kan eleverna utveckla medvetenhet om vad som kännetecknar kvalitet i utförande och resultat. Eleverna ska också ges förutsättningar att utveckla förmågan att välja och hantera material för att främja hållbar utveckling. Därigenom kan undervisningen bidra till att eleverna utvecklar ett miljömedvetet förhållningssätt. Eleverna ska även ges möjligheter att utveckla kunskaper om arbetsmiljö- och säkerhetsfrågor i samband med slöjdarbete. Undervisningen i ämnet slöjd ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formge och framställa föremål i olika material med hjälp av lämpliga verktyg och hantverkstekniker, – förmåga att utveckla idéer samt välja och motivera tillvägagångssätt i slöjdarbetet utifrån syftet med arbetet, och – förmåga att reflektera över arbetsprocesser och resultat utifrån kvalitet, uttryck och hållbar utveckling.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Slöjdens material, verktyg och hantverkstekniker

text: – Metall, textil och trä. Materialens egenskaper och användningsområden. – Verktyg och redskap, hur de benämns och hur de används på ett säkert och ändamålsenligt sätt. – Några enkla former av hantverkstekniker och begrepp som används i samband med dessa. – Enkla skisser och arbetsbeskrivningar, hur de kan förstås och följas.

text: Slöjdens arbetsprocesser

text: – Slöjdarbetets olika delar: idéutveckling, överväganden, framställning och reflektion över arbetsprocessen. – Undersökande av olika materials egenskaper.

text: Slöjdens uttryck och betydelse för hållbar utveckling

text: – Bilder, föremål och andra inspirationskällor för det egna skapandet. – Några slöjdmaterials ursprung och miljöpåverkan, till exempel ståltråd, ull och furu. – Resurshushållning vid användning av material i slöjdarbetet.

text: I årskurs 4–6

text: – Metall, textil, trä och andra material. Materialens egenskaper, användningsområden och kombinationsmöjligheter med varandra. – Verktyg, redskap och maskiner, hur de benämns och hur de används på ett säkert och ändamålsenligt sätt. – Enkla former av hantverkstekniker och begrepp som används i samband med dessa. – Skisser, mönster och arbetsbeskrivningar, hur de kan förstås och följas.

text: Slöjdens arbetsprocesser

text: – Slöjdarbetets olika delar: idéutveckling, överväganden, framställning och reflektion över arbetsprocessen. Hur delarna i arbetsprocessen samverkar till en helhet. – Undersökande av olika materials egenskaper och användbarhet i det egna slöjdarbetet.

text: – Hantverk och slöjdtraditioner från olika kulturer som inspirationskällor för det egna skapandet. – Hur färg, form och material bidrar till olika uttryck hos slöjdföremål. – Slöjdmaterials ursprung, framställning och miljöpåverkan, till exempel tenn, bomullstyg, teak och läder. – Resurshushållning genom återbruk av material.

text: I årskurs 7–9

text: – Metall, textil, trä och andra material. Materialens kombinationsmöjligheter med varandra. – Verktyg, redskap och maskiner, hur de benämns och hur de används på ett säkert och ändamålsenligt sätt. – Utvecklade former av hantverkstekniker och begrepp som används i samband med dessa. – Två- och tredimensionella skisser, modeller, mönster och arbetsbeskrivningar, skapade såväl med som utan digitala verktyg.

text: Slöjdens arbetsprocesser

text: – Slöjdarbetets olika delar: idéutveckling, överväganden, framställning samt reflektion över arbetsprocessen och resultatet. Hur delarna i arbetsprocessen samverkar och påverkar resultatet. – Undersökande av olika material och hantverkstekniker utifrån deras kombinations- och konstruktionsmöjligheter.

text: – Design, mode, konsthantverk och hemslöjd från olika kulturer och tider som inspirationskällor för det egna skapandet. – Hur färg, form och material kan kombineras för att skapa personliga uttryck i egna slöjdföremål. – Jämförelser mellan olika slöjdmaterial utifrån deras kvalitet och påverkan på miljön, till exempel mellan natur- och konstmaterial, förnybara och icke förnybara material. – Resurshushållning genom återbruk, reparation samt vård av material och föremål.

text: 5.17 Svenska

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om svenska språket. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt tal- och skriftspråk så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla språket för att tänka, kommunicera och lära. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att läsa och skriva. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man formulerar egna åsikter och tankar i olika slags texter och genom skilda medier. Undervisningen ska även syfta till att eleverna utvecklar förmågan att skapa och bearbeta texter, enskilt och tillsammans med andra. Eleverna ska ges möjlighet att kommunicera i digitala miljöer med interaktiva och föränderliga texter. Eleverna ska även stimuleras till att uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man söker och kritiskt värderar information från olika källor. I undervisningen ska eleverna möta samt få utveckla kunskaper om skönlitteratur från olika tider och skilda delar av världen. Eleverna ska ges möjlighet att läsa, analysera och resonera om skönlitterära verk i olika genrer. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av sakprosa. I mötet med olika typer av texter, scenkonst och annat estetiskt berättande ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt språk, den egna identiteten och sin förståelse för omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om svenska språket, dess normer, uppbyggnad, historia och utveckling samt om hur språkbruk varierar beroende på sociala sammanhang och medier. På så sätt ska undervisningen bidra till att stärka elevernas medvetenhet om och tilltro till den

text: egna språkliga och kommunikativa förmågan. Undervisningen ska också bidra till att eleverna får förståelse för att sättet man kommunicerar på kan få konsekvenser för en själv och för andra människor. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att ta ansvar för det egna språkbruket i olika sammanhang och medier. Undervisningen ska även bidra till att eleverna får möta och bekanta sig med såväl de nordiska grannspråken som de nationella minoritetsspråken. Undervisningen i ämnet svenska ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift, urskilja språkliga strukturer och följa språkliga normer, – förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, – förmåga att läsa och analysera skönlitteratur och andra texter för olika syften, – förmåga att söka information från olika källor och värdera dessa, och – kunskaper om språk och språkbruk i Sverige och Norden.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Läsa och skriva

text: – Gemensam och enskild läsning. Sambandet mellan ljud och bokstav. Strategier för att avkoda, förstå och tolka ord, begrepp och texter. – Att återge delar av innehållet i olika texter samt resonera om budskap i texterna och jämföra med egna erfarenheter. – Gemensamt och enskilt skrivande. Strategier för att skriva ord, meningar och olika typer av texter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord och bild samspelar, såväl med som utan digitala verktyg. – Grundläggande textbearbetning. – Handstil och att skriva med digitala verktyg. – Språkliga strukturer och normer. Grundläggande skrivregler, med gemener och versaler, de vanligaste skiljetecknen samt stavning av vanligt förekommande ord i elevnära texter. – Alfabetet och alfabetisk ordning.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Strukturerade samtal. Att berätta om vardagliga händelser samt att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Att lyssna, ställa frågor och ge kommentarer. – Att lyssna aktivt och återberätta viktiga delar av ett innehåll. – Att ge och ta emot muntliga instruktioner. – Muntliga presentationer och muntligt berättande. Föremål, bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel som kan stödja presentationer.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för barn från olika tider och skilda delar av världen. Sånger, muntligt berättande, bilderböcker, kapitelböcker, lyrik, dramatik, sagor och myter. Texter som belyser människors upplevelser och erfarenheter. – Berättande texters budskap, uppbyggnad och innehåll. Hur en berättande text kan organiseras med inledning, händelseförlopp och avslutning samt personbeskrivningar. – Några skönlitterärt betydelsefulla barnboksförfattare och illustratörer. – Sakprosatexter för barn. Beskrivande, förklarande och instruerande texter och hur deras innehåll kan organiseras. – Texter som kombinerar ord och bild samt texter i digitala miljöer för barn.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel grafiska modeller. – Ord och begrepp för att på ett varierat sätt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Hur ord och yttranden uppfattas av omgivningen beroende på kroppsspråk, tonfall och ords nyanser. Språkbruk samt möjligheter och risker vid egen kommunikation i digitala medier. – Skillnader mellan tal- och skriftspråk.

text: Informationssökning och källkritik

text: – Informationssökning i böcker, tidskrifter och på webbplatser för barn samt i söktjänster på internet. – Hur texters avsändare påverkar innehållet.

text: I årskurs 4–6

text: Läsa och skriva

text: – Gemensam och enskild läsning. Strategier för att förstå och tolka ord, begrepp och texter från olika medier. Att urskilja texters budskap, både det direkt uttalade och sådant som är indirekt uttryckt. – Sammanfattning av texter. – Resonemang om texter med koppling till sammanhang inom och utanför texten samt till den egna läsupplevelsen. – Gemensamt och enskilt skrivande. Strategier för att skriva olika typer av texter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar, såväl med som utan digitala verktyg. – Bearbetning av egna och gemensamma texter till innehåll och form. Att ge och ta emot respons på texter. – Handstil och att skriva med digitala verktyg. – Språkliga strukturer och normer. Meningsbyggnad, med huvudsatser, bisatser och skiljetecken samt textbindning med hjälp av sambandsord. Stavning, ords böjningsformer och ordklasser.

text: – Ordböcker och digitala verktyg för stavning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Olika former av samtal. Att lyssna aktivt, ställa frågor, uttrycka tankar och känslor samt resonera och argumentera i olika samtalssituationer och i samband med demokratiska beslutsprocesser. – Muntliga presentationer och muntligt berättande för olika mottagare. Disposition med inledning, innehåll och avslutning. Stödord, bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel för att planera och genomföra en muntlig presentation. Hur gester och kroppsspråk kan påverka en presentation.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för barn och unga från olika tider, från Sverige, Norden och övriga världen. Lyrik, dramatik, sagor och myter. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Berättande texters budskap, språkliga drag och uppbyggnad. Tillbakablickar, miljö- och personbeskrivningar samt dialoger. – Några skönlitterärt betydelsefulla barn- och ungdomsboksförfattare och deras verk. – Sakprosatexter för barn och unga. Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag. – Texter som kombinerar ord, bild och ljud samt texter i digitala miljöer. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel grafiska modeller och stödord. – Ord och begrepp för att på ett varierat sätt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Formellt och informellt språk. Skillnader i språkanvändning beroende på mottagare, syfte och sammanhang. Ansvarsfullt agerande vid kommunikation i digitala och andra medier. – Språkbruk i Sverige och Norden. Några svenska dialekter. De nordiska grannspråken. De nationella minoritetsspråken i Sverige.

text: Informationssökning och källkritik

text: – Informationssökning i några olika medier och källor, till exempel i uppslagsböcker, genom intervjuer och i söktjänster på internet. – Hur man jämför källor och prövar deras tillförlitlighet med ett källkritiskt förhållningssätt.

text: I årskurs 7–9

text: Läsa och skriva

text: – Gemensam och enskild läsning. Strategier för att förstå, tolka och analysera texter från olika medier. Att urskilja texters budskap, tema och motiv samt deras syfte, avsändare och sammanhang. Att urskilja innehåll som kan vara direkt uttalat eller indirekt uttryckt i texten. – Sammanfattning av texter. – Analys av texter med koppling till upphovsperson, tid och andra texter samt utifrån egna erfarenheter, olika livsfrågor och omvärldsfrågor. – Gemensamt och enskilt skrivande. Strategier för att skriva olika typer av texter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Disposition och redigering av texter med hjälp av digitala verktyg. Bearbetning av egna och gemensamma texter till innehåll och form. Att ge och ta emot respons på texter. – Språkliga strukturer och normer. Stavning, meningsbyggnad, styckeindelning och olika typer av textbindning. Ordklasser och satsdelar. – Språkliga handböcker och digitala verktyg för ordförståelse, språkriktighet och variation.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Olika former av samtal. Att delta aktivt, uttrycka känslor, tankar och kunskaper, lyssna, ställa frågor och föra resonemang, samt formulera och bemöta argument. – Att leda ett samtal och sammanfatta huvuddragen i vad som sagts. – Muntliga presentationer och muntligt berättande för olika mottagare. Anpassning av språk, innehåll och disposition till syfte, mottagare och sammanhang. Talmanus och olika verktyg för att planera och genomföra muntliga presentationer såväl med som utan digital teknik.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för ungdomar och vuxna från olika tider, från Sverige, Norden och övriga världen. Epik, lyrik och dramatik. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Språkliga drag, uppbyggnad och berättarperspektiv i berättande och poetiska texter. Bildspråk, gestaltningar, parallellhandling, tillbakablickar, miljö- och personbeskrivningar samt dialoger. – Några skönlitterära genrer och hur de stilistiskt och innehållsligt skiljer sig ifrån varandra. – Några skönlitterärt betydelsefulla författare och deras verk samt de historiska och kulturella sammanhang som verken har tillkommit i. – Sakprosatexter för ungdomar och vuxna. Beskrivande, förklarande, utredande, instruerande och argumenterande texter. Texternas syfte, innehåll, uppbyggnad och språkliga drag. Kombinationer av olika texttyper.

text: – Texter i digitala miljöer samt andra texter som kombinerar ord, bild och ljud. Språkliga och dramaturgiska komponenter samt hur uttrycken kan samspela med varandra, till exempel i filmiskt berättande, teaterföreställningar och webbtexter.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära genom att identifiera nyckelord och föra anteckningar. – Ord och begrepp för att på ett varierat sätt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Skillnader i språkanvändning beroende på syfte, mottagare och sammanhang. Språkets betydelse för att utöva inflytande. – Språkbruk, yttrandefrihet och integritet i digitala och andra medier och i olika sammanhang. – Språkbruk i Sverige och Norden. Några svenska dialekter och sociolekter. Framträdande skillnader och likheter mellan de nordiska språken. De nationella minoritetsspråken i Sverige och deras ställning i samhället. – Språkbruk och språkförändring genom tiderna, till exempel vilka språk som påverkat svenskan historiskt och i nutid.

text: Informationssökning och källkritik

text: – Informationssökning på bibliotek och på internet, i böcker och massmedier samt genom intervjuer. – Hur man refererar, citerar och gör källhänvisningar, även referenser till digitala medier. – Hur man sovrar i en stor informationsmängd och prövar källors tillförlitlighet med ett källkritiskt förhållningssätt.

text: 5.18 Svenska som andraspråk

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska som andraspråk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om svenska språket. Genom att undervisningen utgår från ett andraspråksperspektiv ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt svenska tal- och skriftspråk så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan och vågar uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt svenska språk för att tänka, kommunicera och lära. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla olika strategier för hur man lär sig språk samt strategier för att stödja den egna kommunikationen. I

text: undervisningen ska eleverna stimuleras att utveckla och uttrycka komplexa tankar utifrån sin kunskapsnivå och sina språkliga resurser. Kraven på språklig korrekthet ska relateras till olika stadier i andraspråksutvecklingen och till den innehållsliga och tankemässiga komplexiteten. Det innebär att undervisningen ska ge eleverna rika möjligheter att kommunicera i tal och skrift på svenska, utan att det ställs för tidiga krav på språklig korrekthet. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att läsa och skriva på svenska. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man formulerar egna åsikter och tankar i olika slags texter och genom skilda medier. Undervisningen ska även syfta till att eleverna utvecklar förmågan att skapa och bearbeta texter, enskilt och tillsammans med andra. Eleverna ska ges möjlighet att kommunicera i digitala miljöer med interaktiva och föränderliga texter. Eleverna ska även stimuleras till att uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man söker och kritiskt värderar information från olika källor. I undervisningen ska eleverna möta samt få utveckla kunskaper om skönlitteratur från olika tider och skilda delar av världen. Eleverna ska ges möjlighet att läsa, analysera och resonera om skönlitterära verk i olika genrer. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av sakprosa. I mötet med olika typer av texter, scenkonst och annat estetiskt berättande ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt svenska språk, den egna identiteten och sin förståelse för omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om svenska språket, dess normer, uppbyggnad, uttal, ord och begrepp samt om hur språkbruk varierar beroende på sociala sammanhang och medier. På så sätt ska undervisningen bidra till att stärka elevernas medvetenhet om och tilltro till den egna språkliga och kommunikativa förmågan. Undervisningen ska också bidra till att eleverna får förståelse för att sättet man kommunicerar på kan få konsekvenser för en själv och för andra människor. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att ta ansvar för det egna språkbruket i olika sammanhang och medier. Undervisningen i ämnet svenska som andraspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift, urskilja språkliga strukturer och följa språkliga normer, – förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, – förmåga att läsa och analysera skönlitteratur och andra texter för olika syften, och – förmåga att söka information från olika källor och värdera dessa.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Läsa och skriva

text: – Gemensam och enskild läsning. Läsrelaterade aktiviteter och strategier för att förstå, avkoda och tolka ord, begrepp och texter. – Läsriktning och sambandet mellan ljud och bokstav i jämförelse med andra språk eleven kan. – Att återge delar av innehållet i olika texter samt resonera om budskap i texterna och jämföra med egna erfarenheter. – Gemensamt och enskilt skrivande. Strategier för att skriva ord, meningar och olika typer av texter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord och bild samspelar, såväl med som utan digitala verktyg. – Grundläggande textbearbetning. – Handstil och att skriva med digitala verktyg. – Språkliga strukturer och normer. Ords böjningsformer och meningsbyggnad med sambandsord, i jämförelse med andra språk eleven kan. Grundläggande skrivregler, med gemener och versaler, de vanligaste skiljetecknen samt stavning av vanligt förekommande ord i elevnära och för eleven kända texter. – Alfabetet och alfabetisk ordning.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Strategier för att lyssna, förstå och muntligt göra sig förstådd i situationer när det egna svenska språket inte räcker till, exempelvis att be om förtydliganden, förklara och använda olika språk som resurs. – Strukturerade samtal. Att berätta om vardagliga händelser samt att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Att lyssna, ställa frågor och ge kommentarer. Fraser och uttryck samt ords värdeladdning. – Att lyssna aktivt och återberätta viktiga delar av ett innehåll. – Att ge och ta emot muntliga instruktioner. – Muntliga presentationer och muntligt berättande. Föremål, bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel som kan stödja presentationer. – Uttal, betoning och satsmelodi samt uttalets betydelse för att göra sig förstådd. Svenska språkets uttal i jämförelse med andra språk eleven kan.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för barn från olika tider och skilda delar av världen. Sånger, muntligt berättande, bilderböcker, kapitelböcker, lyrik, dramatik, sagor och myter. Texter som belyser människors upplevelser och erfarenheter. – Berättande texters budskap, uppbyggnad och innehåll. Hur en berättande text kan organiseras med inledning, händelseförlopp och avslutning samt utbyggnad med enkla miljö- och personbeskrivningar. Texternas ord och uttryck. – Några skönlitterärt betydelsefulla barnboksförfattare och illustratörer.

text: – Sakprosatexter för barn. Beskrivande, förklarande och instruerande texter och hur deras innehåll kan organiseras. – Muntliga texter, till exempel radioprogram för barn och inlästa texter. – Texter som kombinerar ord och bild samt texter i digitala miljöer för barn.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel grafiska modeller. – Ord och begrepp för att på ett varierat sätt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Hur ord och yttranden uppfattas av omgivningen beroende på tonfall, kroppsspråk och ords nyanser. Språkbruk samt möjligheter och risker vid egen kommunikation i digitala medier. – Ord och begrepp för att benämna elevnära händelser och föremål i elevens vardag. Vardagliga ords betydelseomfång och kategorisering i jämförelse med andra språk eleven kan, till exempel att flera ord på ett språk motsvaras av ett ord på ett annat språk. – Ordspråk och talesätt i jämförelse med andra språk eleven kan. – Skillnader mellan tal- och skriftspråk.

text: Informationssökning och källkritik

text: I årskurs 4–6

text: Läsa och skriva

text: – Gemensam och enskild läsning. Läsrelaterade aktiviteter och strategier för att förstå, avkoda och tolka ord, begrepp och texter från olika medier. Att urskilja texters budskap, både det direkt uttalade och sådant som är indirekt uttryckt. – Sammanfattning av texter. – Resonemang om texter med koppling till sammanhang inom och utanför texten samt till den egna läsupplevelsen. – Gemensamt och enskilt skrivande. Strategier för att skriva olika typer av texter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar, såväl med som utan digitala verktyg. – Bearbetning av egna och gemensamma texter till innehåll och form. Att ge och ta emot respons på texter. – Handstil och att skriva med digitala verktyg. – Språkliga strukturer och normer. Ords böjningsformer, meningsbyggnad med huvudsatser och bisatser samt svenska språkets ordföljd i jämförelse med andra språk eleven kan. Textbindning med hjälp av sambandsord. Stavning, skiljetecken och ordklasser.

text: – Svenska och flerspråkiga ordböcker och digitala verktyg för att utöka ordförrådet samt för ordförståelse och stavning.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Strategier för att förstå och göra sig förstådd när det egna svenska språket inte räcker till, exempelvis att be om förtydliganden, omformulera och använda olika språk som resurs. – Utmärkande drag i talspråket som kan försvåra förståelsen: reduktioner, assimileringar och talhastighet. – Olika former av strukturerade samtal, till exempel dialoger och intervjuer. – Att lyssna aktivt, ställa frågor, uttrycka tankar och känslor samt resonera och argumentera i olika samtalssituationer och i samband med demokratiska beslutsprocesser. Användning av sambandsord för att jämföra, motivera och exemplifiera. – Muntliga presentationer och muntligt berättande för olika mottagare. Disposition med inledning, innehåll och avslutning. Stödord, bilder, digitala medier och verktyg samt andra hjälpmedel för att planera och genomföra en muntlig presentation. Hur gester och kroppsspråk kan påverka en presentation. – Uttal, satsmelodi och sambandet mellan betoning och betydelse. Svenska språkets uttal i jämförelse med andra språk eleven kan.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för barn och unga från olika tider, från Sverige och övriga världen. Lyrik, dramatik, sagor och myter. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Berättande texters budskap, språkliga drag och uppbyggnad. Tillbakablickar, miljö- och personbeskrivningar samt dialoger. Texternas ord och uttryck. – Några skönlitterärt betydelsefulla barn- och ungdomsboksförfattare och deras verk. – Sakprosatexter för barn och unga. Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter. Texternas innehåll, uppbyggnad, typiska språkliga drag samt deras ord och begrepp. – Muntliga texter, till exempel radioprogram för barn och ungdomar samt inlästa texter. – Texter som kombinerar ord, bild och ljud samt texter i digitala miljöer. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel grafiska modeller och stödord. – Ord och begrepp för att på ett varierat sätt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Ord och begrepp i både vardags- och skolspråk. Flertydiga ord, ords inbördes relationer, ords klassificering i över- och underordning samt ords betydelseomfång i jämförelse med andra språk eleven kan.

text: – Ordspråk och talesätt i jämförelse med andra språk eleven kan. Fasta fraser och liknelser. – Formellt och informellt språk. Skillnader i språkanvändning beroende på mottagare, syfte och sammanhang. Ansvarsfullt agerande vid kommunikation i digitala och andra medier.

text: Informationssökning och källkritik

text: I årskurs 7–9

text: Läsa och skriva

text: – Gemensam och enskild läsning. Läsrelaterade aktiviteter och strategier för att förstå, tolka och analysera texter från olika medier. Att urskilja texters budskap, tema och motiv samt deras syfte, avsändare och sammanhang. Att urskilja innehåll som kan vara direkt uttalat eller indirekt uttryckt i texten. – Sammanfattning av texter. – Analys av texter med koppling till upphovsperson, tid och andra texter samt utifrån egna erfarenheter och referensramar, olika livsfrågor och omvärldsfrågor. – Gemensamt och enskilt skrivande. Strategier för att skriva olika typer av texter med anpassning till deras uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Disposition och redigering av texter med hjälp av digitala verktyg. Bearbetning av egna och gemensamma texter till innehåll och form. Att ge och ta emot respons på texter. – Språkliga strukturer och normer. Meningsbyggnad och ordföljd på svenska i jämförelse med andra språk eleven kan. Hur orsaks-, konsekvens- och villkorssamband kan formuleras genom olika typer av bisatser. Styckeindelning och textbindning med sambandsmarkörer, referensbindning och tematisk bindning. Skiljetecken, ordklasser, kongruens, tempus, genus och satsdelar samt stavning. – Svenska och flerspråkiga ordböcker och digitala verktyg för att utöka ordförrådet samt för ordförståelse, variation och stavning.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Strategier för att förstå och göra sig förstådd när det egna svenska språket inte räcker till, exempelvis omformuleringar, synonymer och att använda olika språk som resurs. – Olika former av samtal. Att delta aktivt, uttrycka känslor, tankar och kunskaper, lyssna, ställa frågor och föra resonemang, samt formulera och bemöta

text: argument. Användning av sambandsord för att jämföra, motivera, exemplifiera och problematisera. – Att leda ett samtal och sammanfatta huvuddragen i vad som sagts. – Muntliga presentationer och muntligt berättande för olika mottagare. Anpassning av språk, innehåll och disposition till syfte, mottagare och sammanhang. Talmanus och olika verktyg för att planera och genomföra muntliga presentationer, såväl med som utan digital teknik. – Svenska språkets prosodi och uttalets betydelse för att göra sig förstådd. Olika varieteter av talad svenska: dialekter och sociolekter.

text: Texter

text: – Skönlitteratur för ungdomar och vuxna från olika tider, från Sverige och övriga världen. Epik, lyrik och dramatik. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Språkliga drag, uppbyggnad och berättarperspektiv i berättande och poetiska texter. Bildspråk, gestaltningar, parallellhandling, tillbakablickar, miljö- och personbeskrivningar samt dialoger. – Några skönlitterära genrer och hur de stilistiskt och innehållsligt skiljer sig ifrån varandra. – Några skönlitterärt betydelsefulla författare och deras verk samt de historiska och kulturella sammanhang som verken har tillkommit i. – Sakprosatexter för ungdomar och vuxna. Beskrivande, förklarande, utredande, instruerande och argumenterande texter. Texternas syfte, innehåll, uppbyggnad och språkliga drag samt deras ord och uttryck. Kombinationer av olika texttyper. – Muntliga texter, till exempel radioprogram för unga och vuxna samt inlästa texter. – Texter i digitala miljöer samt andra texter som kombinerar ord, bild och ljud. Språkliga och dramaturgiska komponenter samt hur uttrycken kan samspela med varandra, till exempel i filmiskt berättande, teaterföreställningar och webbtexter.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära genom att identifiera nyckelord, föra anteckningar och använda grafiska modeller. – Ord och begrepp för att på ett varierat sätt uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Ord och begrepp i både vardags- och skolspråk. Flertydiga ord, synonymer, ords klassificering i över- och underordning samt ords betydelseomfång i jämförelse med andra språk eleven kan. – Ordbildning, till exempel sammansatta ord samt avledningar med suffix och prefix. Bildspråk, nominaliseringar, fasta fraser och idiomatiska uttryck i jämförelse med andra språk eleven kan.

text: – Skillnader i språkanvändning beroende på syfte, mottagare och sammanhang. Språkets betydelse för att utöva inflytande. – Språkbruk, yttrandefrihet och integritet i digitala och andra medier och i olika sammanhang.

text: Informationssökning och källkritik

text: 5.19 Teckenspråk för hörande

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Att ha kunskaper i flera språk kan ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva. Kunskaper i flera språk ökar också individens möjligheter att ingå i skilda sociala och kulturella sammanhang. Kunskaper i teckenspråk är en förutsättning för att på ett naturligt sätt kunna verka bland döva och andra teckenspråkiga.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet teckenspråk för hörande ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i svenskt teckenspråk och kunskaper om de sammanhang där teckenspråk används. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla sin flerspråkighet samt tilltro till sin förmåga att använda svenskt teckenspråk i olika situationer och för skilda syften. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en allsidig kommunikativ förmåga. Denna förmåga innebär att förstå svenskt teckenspråk både i möten med människor och i teckenspråkiga texter, att kunna formulera sig och samspela med andra på svenskt teckenspråk och att kunna anpassa sitt språk till olika situationer, syften och mottagare. I den kommunikativa förmågan ingår även språklig säkerhet och att kunna använda olika strategier för att underlätta kommunikationen när språkkunskaperna inte räcker till. I mötet med svenskt teckenspråk ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att sätta innehållet i relation till egna erfarenheter, livsvillkor och intressen. Undervisningen ska även ge eleverna möjligheter att utveckla förståelse av olika livsvillkor samt kulturella och sociala förhållanden i olika sammanhang där teckenspråk används. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper i att söka, värdera, välja och tillägna sig innehållet i svenskt teckenspråk från olika källor. De ska också ges förutsättningar att kunna använda olika hjälpmedel för lärande, förståelse, skapande och kommunikation. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för språk och kulturer och förmedla nyttan av språkkunskaper.

text: Undervisningen i ämnet teckenspråk för hörande ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förståelse av det svenska teckenspråket, – förmåga att formulera sig och kommunicera på svenskt teckenspråk, – förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, och – förståelse av kulturella och sociala förhållanden bland döva och andra teckenspråkiga i olika sammanhang och situationer, nationellt och internationellt.

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer, intressen, personer och platser. – Åsikter och känslor. – Vardagsliv och levnadssätt i olika sammanhang där teckenspråk används.

text: Avläsa – reception

text: – Tydligt teckenspråk och enkla teckenspråkiga texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier, även i kombination med illustrationer. – Dialoger och samtal. – Berättelser och annan fiktion på teckenspråk, även i dramatiserad form. – Meddelanden och information på teckenspråk, till exempel vägbeskrivningar. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande enheter och dra slutsatser om innehållet, till exempel med hjälp av förförståelse och bilder. – Olika sätt att orientera sig i anvisade teckenspråkiga källor av olika slag för att hitta enkel information att använda i egen produktion och interaktion. – Grundläggande principer för teckenspråks gestuella-visuella struktur. – Språkliga företeelser, däribland tecken, munrörelser och icke-manuella markörer, i det språk eleverna möter. – Hur ord bokstaveras och används i teckenspråk i olika situationer.

text: Teckna och samtala – produktion och interaktion

text: – Samtal för kontakt och kommunikation. – Presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar. – Strategier för att underlätta samtal, däribland omformuleringar, frågor och visualisering. – Språkliga företeelser, däribland bokstavering, tecken och icke-manuella markörer för tydlig kommunikation. – Bearbetning av egna framställningar för att förtydliga kommunikationen.

text: I årskurs 4–6, inom ramen för språkval

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer, intressen, personer och platser. – Vardagsliv och levnadssätt i olika sammanhang där teckenspråk används.

text: Avläsa – reception

text: – Tydligt teckenspråk och enkla teckenspråkiga texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier, även i kombination med illustrationer. – Enkla dialoger och samtal. – Enkla meddelanden och enkel information. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande enheter, till exempel genom att gissa och dra slutsatser med hjälp av sammanhanget. – Sökning av mycket enkel, tydlig information i anvisade teckenspråkiga källor av olika slag, till exempel för att identifiera siffror, platser och namn. – Språkliga företeelser i det språk eleverna möter, med betoning på icke-manuella markörer samt spatiala och simultana särdrag. – Hur tecken och vardagsfraser används i olika situationer.

text: – Enkla presentationer, meddelanden, beskrivningar och dialoger. – Strategier för att underlätta samtal, till exempel gester och frågor. – Språkliga företeelser för att förtydliga kommunikationen med betoning på tecken och bokstavering.

text: I årskurs 7–9, inom ramen för språkval

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer, intressen, personer, platser, aktiviteter och händelser. – Åsikter, känslor och erfarenheter. – Vardagsliv, levnadssätt och sociala relationer i olika sammanhang där teckenspråk används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Avläsa – reception

text: – Tydligt teckenspråk och enkla, teckenspråkiga texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier. – Dialoger, samtal och intervjuer. – Berättelser och annan fiktion på teckenspråk, även i dramatiserad form. – Meddelanden och information på teckenspråk. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande enheter och förstå sammanhang samt för att anpassa avläsningen till framställningens form och innehåll.

text: – Sökning av enkel information i ett avgränsat urval av teckenspråkiga källor av olika slag för användning i egen produktion och interaktion. – Språkliga företeelser, däribland tecken, bokstavering, satsbyggnad, munrörelser och icke-manuella markörer, i det språk eleverna möter. – Hur olika markörer används för att inleda och avsluta olika typer av samtal och teckenspråkiga texter.

text: – Samtal för kontakt och kommunikation. – Presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar på sammanhängande teckenspråk. – Strategier, däribland omformuleringar och frågor, för att bidra till och underlätta samtal och digital interaktion. – Språkliga företeelser, däribland tecken, bokstavering, munrörelser, ickemanuella markörer och satsbyggnad i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna framställningar för att förtydliga och anpassa kommunikationen efter syfte och mottagare.

text: 5.20 Teknik

text: Tekniska lösningar har i alla tider varit betydelsefulla för människan och för samhällens utveckling. Drivkrafterna bakom teknikutvecklingen har ofta varit nyfikenhet och en strävan att uppfylla behov eller lösa problem som uppstått. Kunskaper om den teknik som omger oss och hur den formas och förändras kan bidra till utveckling av nya kreativa lösningar och ett ansvarsfullt sätt att förhålla sig till teknik. Sådana kunskaper är betydelsefulla i vår tid då det ställs höga krav på tekniskt kunnande i vardags- och arbetslivet, samtidigt som många av dagens samhällsfrågor har inslag av teknik.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet teknik ska syfta till att eleverna utvecklar intresse för och kunskaper om tekniken som omger oss. Eleverna ska ges möjligheter att utveckla förståelse för att teknik har betydelse för och påverkar människan, samhället och miljön. På så sätt kan eleverna utveckla en teknisk medvetenhet och en förmåga att relatera tekniska lösningar och den egna användningen av teknik till frågor som rör hållbar utveckling. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att reflektera över teknikens historiska utveckling. Därmed får de bättre förutsättningar att förstå samtidens tekniska företeelser, hur tekniken och samhällsutvecklingen påverkar varandra samt hur teknik kan användas på ett ansvarsfullt sätt. I undervisningen ska eleverna ges möjligheter att använda ämnets begrepp och att utveckla kunskaper om hur tekniska lösningar används och fungerar. Genom att tekniska lösningar görs synliga och begripliga i undervisningen ges eleverna förutsättningar att orientera sig och agera i en teknikintensiv värld.

text: Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att genomföra teknikutvecklings- och konstruktionsarbeten. När eleverna praktiskt får arbeta fram egna tekniska idéer och lösningar på problem och använda teknikens uttrycksformer bidrar det till att eleverna utvecklar förmåga att ta sig an tekniska utmaningar på ett medvetet och innovativt sätt. De ges därmed även möjligheter att utveckla kunskaper om teknikens arbetsmetoder. Undervisningen i ämnet teknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla – förmåga att reflektera över olika val av tekniska lösningar, deras konsekvenser för individen, samhället och miljön samt hur tekniken har förändrats över tid, – kunskaper om tekniska lösningar och hur ingående delar samverkar för att uppnå ändamålsenlighet och funktion, och – förmåga att genomföra teknikutvecklings- och konstruktionsarbeten.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Teknik, människa, samhälle och miljö

text: – Några föremål och något tekniskt system i elevernas vardag, hur de är anpassade efter människans behov samt hur de har förändrats över tid. – Säkerhet vid elevernas användning av teknik, till exempel elektricitet och olika tjänster via internet.

text: Tekniska lösningar

text: – Hur några föremål i elevernas vardag används och fungerar. Enkla mekanismer, till exempel i verktyg och leksaker av olika slag. Begrepp som används i samband med detta. – Vad datorer används till och deras delar för inmatning, utmatning och lagring av information. Föremål i elevernas vardag som styrs med hjälp av programmering, till exempel hushållsmaskiner och smarta telefoner. – Material för konstruktionsarbete. Materialens egenskaper och hur materialen benämns och kan sammanfogas.

text: Arbetsmetoder för utveckling av tekniska lösningar

text: – Undersökande av hur några föremål i elevernas vardag är utformade och hur deras funktion kan förbättras. – Egna konstruktioner där man använder enkla mekanismer. – Styrning av föremål med programmering. – Dokumentation av tekniska lösningar: skisser, bilder, ord samt enkla fysiska och digitala modeller.

text: I årskurs 4–6

text: Teknik, människa, samhälle och miljö

text: – Några tekniska system och hur de påverkar människa och miljö, till exempel vatten- och avloppssystem och system för återvinning. Hur systemen har förändrats över tid och några orsaker till detta. – Möjligheter, risker och säkerhet vid teknikanvändning i vardagen, till exempel vid användning av elektricitet och vid överföring av information i digitala miljöer. – Konsekvenser av teknikval: olika tekniska lösningars för- och nackdelar för människa och miljö.

text: Tekniska lösningar

text: – Hur några komponenter i vanliga tekniska system benämns och samverkar, till exempel i en cykel eller i ett enkelt produktions- eller transportsystem. – Föremål som innehåller rörliga delar och hur de rörliga delarna är sammanfogade med hjälp av olika mekanismer för att överföra och förstärka krafter. – Några av datorns delar och deras funktioner, till exempel processor och arbetsminne. Hur datorer styrs av program och kan kopplas samman i nätverk. – Tekniska lösningar som utnyttjar elkomponenter och enkel elektronik för att åstadkomma ljud, ljus eller rörelse, till exempel larm och belysning. Begrepp som används i samband med detta. – Hur hållfasta och stabila konstruktioner är uppbyggda, till exempel skal, armering och fackverk. Material som används i hållfasta och stabila konstruktioner.

text: – Teknikutvecklingsarbetets olika faser: identifiering av behov, undersökning, förslag till lösningar, konstruktion och utprövning. – Egna konstruktioner där man använder mekanismer, elektriska kopplingar samt hållfasta och stabila strukturer. – Styrning av egna konstruktioner eller andra föremål med programmering. – Dokumentation av tekniska lösningar: skisser med vyer och måttangivelser, ord samt fysiska och digitala modeller.

text: I årskurs 7–9

text: Teknik, människa, samhälle och miljö

text: – Internet och några andra globala tekniska system samt deras fördelar, risker och begränsningar. – Möjligheter, risker och säkerhet vid teknikanvändning i samhället, däribland vid lagring av data. – Konsekvenser av teknikval utifrån ekologiska, ekonomiska och sociala aspekter av hållbar utveckling.

text: – Hur tekniken möjliggjort vetenskapliga upptäckter och hur vetenskapen har möjliggjort tekniska innovationer. – Hur föreställningar om teknik påverkar individers användning av tekniska lösningar och yrkesval.

text: Tekniska lösningar

text: – Hur komponenter och delsystem benämns och samverkar inom tekniska system, till exempel informations- och kommunikationsteknik och transportsystem. – Tekniska lösningar för styrning och reglering med hjälp av elektronik och olika typer av sensorer. Hur tekniska lösningar som utnyttjar elektronik kan programmeras. Begrepp som används i samband med detta. – Tekniska lösningar för hållfasta och stabila konstruktioner samt betydelsen av materialens egenskaper, till exempel drag- och tryckhållfasthet, hårdhet och elasticitet. – Bearbetning av råvara till färdig produkt och hantering av avfall i någon industriell process, till exempel vid tillverkning av livsmedel och förpackningar.

text: – Teknikutvecklingsarbetets olika faser: identifiering av behov, undersökning, förslag till lösningar, konstruktion och utprövning. Hur faserna i arbetsprocessen samverkar i det egna arbetet och i teknikutvecklingsarbeten i samhället, till exempel inom arkitektur och kollektivtrafik. – Hur digitala verktyg kan användas i teknikutvecklingsarbete, till exempel för att göra ritningar och simuleringar. – Egna konstruktioner där man använder styrning eller reglering med hjälp av programmering. – Dokumentation av tekniska lösningar: skisser, ritningar, fysiska och digitala modeller samt rapporter som beskriver teknikutvecklings- och konstruktionsarbeten.

title: Förordning om läroplan för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet

text: Den läroplan som framgår av bilagan till denna förordning ska gälla

text: för grundskolan. Den ska i tillämpliga delar gälla för förskoleklassen och fritidshemmet.

text: Det som sägs i läroplanen om lärare ska också gälla förskollärare och

text: fritids pedagoger som undervisar inom de verksamheter som läroplanen gäller för.

text: Kursplanerna i läroplanen kompletteras av kunskapskrav.

text: Statens skolverk får meddela föreskrifter om kunskapskrav.

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 juli 2011. 3. Genom förordningen upphävs a) förordningen (

text: SKOLFS 1994:1

text: SKOLFS 2000:135

text: På regeringens vägnar

text: Bilaga

text: 1 Skolans värdegrund och uppdrag

text: Grundläggande värden

text: Det offentliga skolväsendet vilar på demokratins grund.

text: Skollagen (2010:800)

text: slår fast att utbildningen inom skolväsendet syftar till att elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Var och en som verkar inom skolan ska också främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av kristen tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Undervisningen i skolan ska vara icke-konfessionell. Skolans uppgift är att låta varje enskild elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet genom att ge sitt bästa i ansvarig frihet.

text: Förståelse och medmänsklighet

text: Skolan ska främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Omsorg om den enskildes välbefinnande och utveckling ska prägla verksamheten. Ingen ska i skolan utsättas för diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning eller för annan kränkande behandling. Sådana tendenser ska aktivt motverkas. Främlingsfientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser. Det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och inse de värden som ligger i en kulturell mångfald. Medvetenhet om det egna och delaktighet i det gemensamma kulturarvet ger en trygg identitet som är viktig att utveckla tillsammans med förmågan att förstå och leva sig in i andras villkor och värderingar. Skolan är en social och kulturell mötesplats som både har en möjlighet och ett ansvar för att stärka denna förmåga hos alla som arbetar där.

text: Saklighet och allsidighet

text: Skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Den ska framhålla betydelsen av personliga ställningstaganden och ge möjligheter till sådana. Undervisningen ska vara saklig och allsidig. Alla föräldrar ska med samma förtroende kunna skicka sina barn till skolan, förvissade om att barnen inte blir ensidigt påverkade till förmån för den ena eller 2 andra åskådningen.

text: Alla som verkar i skolan ska hävda de grundläggande värden som anges i

text: skollagen

text: En likvärdig utbildning

text: Skollagen

text: föreskriver att utbildningen inom varje skolform och inom fritidshemmet ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas. Normerna för likvärdigheten anges genom de nationella målen. En likvärdig utbildning innebär inte att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika. Hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar och behov. Det finns också olika vägar att nå målet. Skolan har ett särskilt ansvar för de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Därför kan undervisningen aldrig utformas lika för alla. Skolan ska aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster. Den ska därför ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet.

text: Rättigheter och skyldigheter

text: Skolan ska klargöra för elever och föräldrar vilka mål utbildningen har, vilka krav skolan ställer och vilka rättigheter och skyldigheter elever och deras vårdnadshavare har. Att den enskilda skolan är tydlig i fråga om mål, innehåll och arbetsformer är en förutsättning för elevers och vårdnadshavares rätt till inflytande och påverkan. Det är inte minst viktigt som underlag för den enskildes val i skolan. Det är inte tillräckligt att i undervisningen förmedla kunskap om grundläggande demokratiska värderingar. Undervisningen ska bedrivas i demokratiska arbetsformer och förbereda eleverna för att aktivt delta i samhällslivet. Den ska utveckla deras förmåga att ta ett personligt ansvar. Genom att delta i planering och utvärdering av den dagliga undervisningen och få välja kurser, ämnen, teman och aktiviteter, kan eleverna utveckla sin förmåga att utöva inflytande och ta ansvar.

text: Skolans uppdrag

text: Skolans uppdrag är att främja lärande där individen stimuleras att inhämta och utveckla kunskaper och värden. Skolan ska i samarbete med hemmen främja elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Skolan ska präglas av omsorg om individen, omtanke och generositet. Utbildning och fostran är i djupare mening en fråga om att överföra och utveckla ett kulturarv – värden,

text: traditioner, språk, kunskaper – från en generation till nästa. Skolan ska vara ett stöd för familjerna i deras ansvar för barnens fostran och utveckling. Arbetet måste därför ske i samarbete med hemmen. Skolan har i uppdrag att överföra grundläggande värden och främja elevernas lärande för att därigenom förbereda dem för att leva och verka i samhället. Skolan ska förmedla de mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensram alla i samhället behöver. Eleverna ska kunna orientera sig i en komplex verklighet, med ett stort informationsflöde och en snabb förändringstakt. Studiefärdigheter och metoder att tillägna sig och använda ny kunskap blir därför viktiga. Det är också nödvändigt att eleverna utvecklar sin förmåga att kritiskt granska fakta och förhållanden och att inse konsekvenserna av olika alternativ. Språk, lärande och identitetsutveckling är nära förknippade. Genom rika möjligheter att samtala, läsa och skriva ska varje elev få utveckla sina möjligheter att kommunicera och därmed få tilltro till sin språkliga förmåga. Skapande arbete och lek är väsentliga delar i det aktiva lärandet. Särskilt under de tidiga skolåren har leken stor betydelse för att eleverna ska tillägna sig kunskaper. Skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. En viktig uppgift för skolan är att ge överblick och sammanhang. Skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja till att pröva egna idéer och lösa problem. Eleverna ska få möjlighet att ta initiativ och ansvar samt utveckla sin förmåga att arbeta såväl självständigt som tillsammans med andra. Skolan ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar ett förhållningssätt som främjar entreprenörskap. I all undervisning är det angeläget att anlägga vissa övergripande perspektiv. Genom ett historiskt perspektiv kan eleverna utveckla en förståelse för samtiden och en beredskap inför framtiden samt utveckla sin förmåga till dynamiskt tänkande. Genom ett miljöperspektiv får de möjligheter både att ta ansvar för den miljö de själva direkt kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor. Undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang och för att skapa internationell solidaritet samt förbereda för ett samhälle med täta kontakter över kultur- och nationsgränser. Det internationella perspektivet innebär också att utveckla förståelse för den kulturella mångfalden inom landet. Det etiska perspektivet är av betydelse för många av de frågor som tas upp i skolan. Perspektivet ska prägla skolans verksamhet för att ge grund för och främja elevernas förmåga att göra personliga ställningstaganden. Skolans uppdrag att främja lärande förutsätter en aktiv diskussion i den enskilda skolan om kunskapsbegrepp, om vad som är viktig kunskap i dag och i framtiden och om hur kunskapsutveckling sker. Olika aspekter på kunskap och lärande är naturliga utgångspunkter i en sådan diskussion. Kunskap är inget entydigt begrepp. Kunskap kommer till uttryck i olika former – såsom fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet – som förutsätter och samspelar med varandra. Skolans arbete måste inriktas på att ge utrymme för olika kun-

text: skapsformer och att skapa ett lärande där dessa former balanseras och blir till en helhet. Skolan ska främja elevernas harmoniska utveckling. Detta ska åstadkommas genom en varierad och balanserad sammansättning av innehåll och arbetsformer. Gemensamma erfarenheter och den sociala och kulturella värld som skolan utgör skapar utrymme och förutsättningar för ett lärande och en utveckling där olika kunskapsformer är delar av en helhet. Ett ömsesidigt möte mellan de pedagogiska synsätten i förskoleklass, skola och fritidshem kan berika elevernas utveckling och lärande. Skolan ska stimulera varje elev att bilda sig och växa med sina uppgifter. I skolarbetet ska de intellektuella såväl som de praktiska, sinnliga och estetiska aspekterna uppmärksammas. Även hälso- och livsstilsfrågor ska uppmärksammas. Eleverna ska få uppleva olika uttryck för kunskaper. De ska få pröva och utveckla olika uttrycksformer och uppleva känslor och stämningar. Drama, rytmik, dans, musicerande och skapande i bild, text och form ska vara inslag i skolans verksamhet. En harmonisk utveckling och bildningsgång omfattar möjligheter att pröva, utforska, tillägna sig och gestalta olika kunskaper och erfarenheter. Förmåga till eget skapande hör till det som eleverna ska tillägna sig.

text: God miljö för utveckling och lärande

text: Eleven ska i skolan möta respekt för sin person och sitt arbete. Skolan ska sträva efter att vara en levande social gemenskap som ger trygghet och vilja och lust att lära. Skolan verkar i en omgivning med många kunskapskällor. Strävan ska vara att skapa de bästa samlade betingelserna för elevernas bildning, tänkande och kunskapsutveckling. Personlig trygghet och självkänsla grundläggs i hemmet, men även skolan har en viktig roll. Varje elev har rätt att i skolan få utvecklas, känna växandets glädje och få erfara den tillfredsställelse som det ger att göra framsteg och övervinna svårigheter.

text: Varje skolas utveckling

text: 2 Övergripande mål och riktlinjer

text: Skolan ska aktivt och medvetet påverka och stimulera eleverna att omfatta vårt samhälles gemensamma värderingar och låta dem komma till uttryck i praktisk vardaglig handling.

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev – kan göra och uttrycka medvetna etiska ställningstaganden grundade på kunskaper om mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar samt personliga erfarenheter, – respekterar andra människors egenvärde, – tar avstånd från att människor utsätts för förtryck och kränkande behandling, samt medverkar till att hjälpa andra människor, – kan leva sig in i och förstå andra människors situation och utvecklar en vilja att handla också med deras bästa för ögonen, och – visar respekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska – medverka till att utveckla elevernas känsla för samhörighet, solidaritet och ansvar för människor också utanför den närmaste gruppen, – i sin verksamhet bidra till att skolan präglas av solidaritet mellan människor, – aktivt motverka diskriminering och kränkande behandling av individer eller grupper, och – visa respekt för den enskilda individen och i det vardagliga arbetet utgå från ett demokratiskt förhållningssätt.

text: Läraren ska – klargöra och med eleverna diskutera det svenska samhällets värdegrund och dess konsekvenser för det personliga handlandet, – öppet redovisa och diskutera skiljaktiga värderingar, uppfattningar och problem, – uppmärksamma och i samråd med övrig skolpersonal vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga och motverka alla former av diskriminering och kränkande behandling, – tillsammans med eleverna utveckla regler för arbetet och samvaron i den egna gruppen, och – samarbeta med hemmen i elevernas fostran och klargöra skolans normer och regler som en grund för arbetet och för samarbete.

text: 2.2 Kunskaper

text: Skolan ska ansvara för att eleverna inhämtar och utvecklar sådana kunskaper som är nödvändiga för varje individ och samhällsmedlem. Dessa ger också en grund för fortsatt utbildning.

text: Skolan ska bidra till elevernas harmoniska utveckling. Utforskande, nyfikenhet och lust att lära ska utgöra en grund för skolans verksamhet. Skolan ska erbjuda eleverna strukturerad undervisning under lärares ledning, såväl i helklass som enskilt. Lärarna ska sträva efter att i undervisningen balansera och integrera kunskaper i sina olika former.

text: Mål

text: Skolan ska ansvara för att varje elev efter genomgången grundskola – kan använda det svenska språket i tal och skrift på ett rikt och nyanserat sätt, – kan kommunicera på engelska i tal och skrift samt ges möjligheter att kommunicera på något ytterligare främmande språk på ett funktionellt sätt, – kan använda sig av matematiskt tänkande för vidare studier och i vardagslivet, – kan använda kunskaper från de naturvetenskapliga, tekniska, samhällsvetenskapliga, humanistiska och estetiska kunskapsområdena för vidare studier, i samhällsliv och vardagsliv, – kan lösa problem och omsätta idéer i handling på ett kreativt sätt, – kan lära, utforska och arbeta både självständigt och tillsammans med andra och känna tillit till sin egen förmåga, – kan använda sig av ett kritiskt tänkande och självständigt formulera ståndpunkter grundade på kunskaper och etiska överväganden, – har fått kunskaper om och insikt i det svenska, nordiska och västerländska kulturarvet samt fått grundläggande kunskaper om de nordiska språken, – har fått kunskaper om de nationella minoriteternas (judar, romer, urfolket samerna, sverigefinnar och tornedalingar) kultur, språk, religion och historia, – kan samspela i möten med andra människor utifrån kunskap om likheter och olikheter i livsvillkor, kultur, språk, religion och historia, – har fått kunskaper om samhällets lagar och normer, mänskliga rättigheter och demokratiska värderingar i skolan och i samhället, – har fått kunskaper om förutsättningarna för en god miljö och en hållbar utveckling, – har fått kunskaper om och förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan, miljön och samhället, – kan använda och ta del av många olika uttrycksformer såsom språk, bild, musik, drama och dans samt har utvecklat kännedom om samhällets kulturutbud, – kan använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande, och – kan göra väl underbyggda val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska – uppmärksamma och stödja elever i behov av särskilt stöd, och – samverka för att göra skolan till en god miljö för utveckling och lärande.

text: Läraren ska – ta hänsyn till varje enskild individs behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande, – stärka elevernas vilja att lära och elevens tillit till den egna förmågan, – ge utrymme för elevens förmåga att själv skapa och använda olika uttrycksmedel, – stimulera, handleda och ge särskilt stöd till elever som har svårigheter, – samverka med andra lärare i arbetet för att nå utbildningsmålen, och – organisera och genomföra arbetet så att eleven – utvecklas efter sina förutsättningar och samtidigt stimuleras att använda och utveckla hela sin förmåga, – upplever att kunskap är meningsfull och att den egna kunskapsutvecklingen går framåt, – får stöd i sin språk- och kommunikationsutveckling, – successivt får fler och större självständiga uppgifter och ett ökat eget ansvar, – får möjligheter till ämnesfördjupning, överblick och sammanhang, och – får möjlighet att arbeta ämnesövergripande.

text: 2.3 Elevernas ansvar och inflytande

text: Mål

text: Skolans mål är att varje elev – tar ett personligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö, – successivt utövar ett allt större inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan, och – har kunskap om demokratins principer och utvecklar sin förmåga att arbeta i demokratiska former.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska – främja elevernas förmåga och vilja till ansvar och inflytande över den sociala, kulturella och fysiska skolmiljön.

text: Läraren ska – utgå från att eleverna kan och vill ta ett personligt ansvar för sin inlärning och för sitt arbete i skolan, – svara för att alla elever får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och undervisningens innehåll samt se till att detta inflytande ökar med stigande ålder och mognad,

text: – verka för att flickor och pojkar får ett lika stort inflytande över och utrymme i undervisningen, – svara för att eleverna får pröva olika arbetssätt och arbetsformer, – tillsammans med eleverna planera och utvärdera undervisningen, och – förbereda eleverna för delaktighet och medansvar och för de rättigheter och skyldigheter som präglar ett demokratiskt samhälle.

text: 2.4 Skola och hem

text: Riktlinjer

text: 2.5 Övergång och samverkan

text: Samarbetsformer mellan förskoleklass, skola och fritidshem ska utvecklas för att berika varje elevs mångsidiga utveckling och lärande. För att stödja elevernas utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv ska skolan också sträva efter att nå ett förtroendefullt samarbete med förskolan samt med de gymnasiala utbildningar som eleverna fortsätter till. Samarbetet ska utgå från de nationella mål och riktlinjer som gäller för respektive verksamhet.

text: Riktlinjer

text: Läraren ska – utveckla samarbetet mellan förskoleklass, skola och fritidshem, – utbyta kunskaper och erfarenheter med personalen i förskolan och i berörda skolformer, och – i samarbetet särskilt uppmärksamma elever i behov av särskilt stöd.

text: 2.6 Skolan och omvärlden

text: Mål

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar i skolan ska – verka för att utveckla kontakter med kultur- och arbetsliv, föreningsliv samt andra verksamheter utanför skolan som kan berika den som en lärande miljö, och – bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bakgrund.

text: Läraren ska – bidra med underlag för varje elevs val av fortsatt utbildning, och – medverka till att utveckla kontakter med mottagande skolor samt med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället.

text: Studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, ska – informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, och – vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser.

text: 2.7 Bedömning och betyg

text: Betyget uttrycker i vad mån den enskilda eleven har uppnått de nationella kunskapskrav som finns för respektive ämne. Som stöd för betygssättningen finns ämnesspecifika kunskapskrav för olika betygssteg.

text: Mål

text: Riktlinjer

text: Läraren ska – genom utvecklingssamtal och den individuella utvecklingsplanen främja 10 elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling,

text: – utifrån kursplanernas krav allsidigt utvärdera varje elevs kunskapsutveckling, muntligt och skriftligt redovisa detta för eleven och hemmen samt informera rektorn, – med utgångspunkt i föräldrarnas önskemål fortlöpande informera elever och hem om studieresultat och utvecklingsbehov, och – vid betygssättningen utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskraven och göra en allsidig bedömning av dessa kunskaper.

text: 2.8 Rektorns ansvar

text: Som pedagogisk ledare och chef för lärarna och övrig personal i skolan har rektorn det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas mot de nationella målen. Rektorn ansvarar för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen och kunskapskraven. Rektorn har ansvaret för skolans resultat och har, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för att – skolans arbetsformer utvecklas så att ett aktivt elevinflytande gynnas, – skolans arbetsmiljö utformas så att eleverna får tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, t.ex. bibliotek, datorer och andra hjälpmedel, – undervisningen och elevhälsans verksamhet utformas så att eleverna får det särskilda stöd och den hjälp de behöver, – kontakt upprättas mellan skola och hem, om det uppstår problem och svårigheter för eleven i skolan, – resursfördelningen och stödåtgärderna anpassas till den värdering av elevernas utveckling som lärare gör, – undervisningen i olika ämnesområden samordnas så att eleverna får möjlighet att uppfatta större kunskapsområden som en helhet, – i undervisningen i olika ämnen integrera ämnesövergripande kunskapsområden, exempelvis miljö, trafik, jämställdhet, konsumentfrågor, sex och samlevnad samt riskerna med tobak, alkohol och andra droger, – samarbetsformer utvecklas mellan förskoleklassen, skolan och fritidshemmet för att stödja varje elevs mångsidiga utveckling och lärande, – samverkan kommer till stånd med förskolan för att skapa förutsättningar för en samsyn och ett förtroendefullt samarbete, – formerna för samarbete mellan skolan och hemmen utvecklas och att föräldrarna får information om skolans mål och sätt att arbeta och om olika valalternativ, – samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning, – den studie- och yrkesorienterande verksamheten organiseras så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför fortsatt utbildning, – personalen får den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter, – skolans internationella kontakter utvecklas, och – skolpersonalen får kännedom om de internationella överenskommelser som Sverige har förbundit sig att beakta i utbildningen. 11

text: 3.1 Bild

text: Bilder har stor betydelse för människors sätt att tänka, lära och uppleva sig själva och omvärlden. Vi omges ständigt av bilder som har till syfte att informera, övertala, underhålla och ge oss estetiska och känslomässiga upplevelser. Kunskaper om bilder och bildkommunikation är betydelsefulla för att kunna uttrycka egna åsikter och delta aktivt i samhällslivet. Genom att arbeta med olika typer av bilder kan människor utveckla sin kreativitet och bildskapande förmåga.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet bild ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur bilder skapas och kan tolkas. Genom undervisningen ska eleverna få erfarenheter av visuell kultur där film, foto, design, konst, arkitektur och miljöer ingår. I undervisningen ska eleverna ges möjligheter att utveckla kunskaper om hur man framställer och presenterar egna bilder med olika metoder, material och uttrycksformer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar sin kreativitet och sitt intresse för att skapa. Den ska också uppmuntra eleverna att ta egna initiativ och att arbeta på ett undersökande och problemlösande sätt. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse för hur bildbudskap utformas i olika medier. Undervisningen ska också ge eleverna möjligheter att diskutera och kritiskt granska olika bildbudskap och bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om bilder i olika kulturer, både historiskt och i nutid. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att använda sina kunskaper om olika typer av bilder i det egna bildskapandet. Genom undervisningen i ämnet bild ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – kommunicera med bilder för att uttrycka budskap, – skapa bilder med digitala och hantverksmässiga tekniker och verktyg samt med olika material, – undersöka och presentera olika ämnesområden med bilder, och – analysera historiska och samtida bilders uttryck, innehåll och funktioner.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Bildframställning

text: – Framställning av berättande bilder, till exempel sagobilder. – Teckning, måleri, modellering och konstruktion. – Fotografering och överföring av bilder med hjälp av datorprogram.

text: Redskap för bildframställning

text: – Olika element som bygger upp en bild: färg, form, linje, yta samt för- och bakgrund.

text: – Några verktyg för teckning, måleri, modellering, konstruktioner och fotografering och hur dessa benämns. – Plana och formbara material, till exempel papper, lera, gips och naturmaterial och hur dessa kan användas i olika bildarbeten.

text: Bildanalys

text: – Informativa bilder, till exempel läroboksbilder och hur de är utformade och fungerar. – Historiska och samtida bilder och vad bilderna berättar, till exempel dokumentära bilder från hemorten och konstbilder.

text: I årskurs 4–6

text: Bildframställning

text: – Framställning av berättande och informativa bilder, till exempel serier och illustrationer till text. – Teckning, måleri, tryck och tredimensionellt arbete. – Återanvändning av bilder i eget bildskapande, till exempel i collage och bildmontage. – Fotografering och filmande samt redigering i datorprogram.

text: Redskap för bildframställning

text: – Olika element som bygger upp och skapar rumslighet i bilder, till exempel linjer och färg och hur dessa kan användas i bildskapande arbete. – Verktyg för teckning, måleri, trycktekniker, tredimensionellt arbete, fotografering, filmande och digital bildbehandling och hur dessa benämns. – Plana och formbara material och hur dessa kan användas i olika bildarbeten.

text: Bildanalys

text: – Reklam- och nyhetsbilder, hur de är utformade och förmedlar budskap. – Konst-, dokumentärbilder och arkitektoniska verk från olika tider och kulturer, hur de är utformade och vilka budskap de förmedlar. – Ord och begrepp för att kunna läsa, skriva och samtala om bilders utformning och budskap.

text: I årskurs 7–9

text: Bildframställning

text: – Framställning av berättande informativa och samhällsorienterande bilder om egna erfarenheter, åsikter och upplevelser. – Kombinationer av bild, ljud och text i eget bildskapande. – Återanvändning av bilder, material och föremål i eget bildskapande, till exempel i installationer. – Digital bearbetning av fotografier och andra typer av bilder. – Presentationer av eget bildskapande. – Rättigheter och skyldigheter, etik och värderingar när det gäller bruk av bilder samt yttrandefrihet och integritet i medier och övriga sammanhang. 13

text: Redskap för bildframställning

text: – Former, färger och bildkompositioner samt deras betydelsebärande egenskaper och hur dessa kan användas i bildskapande arbete. – Material och verktyg för två- och tredimensionellt arbete och hur dessa kan användas för bestämda syften.

text: Bildanalys

text: – Bilder som behandlar frågor om identitet, sexualitet, etnicitet och maktrelationer och hur dessa perspektiv kan utformas och framställas. – Massmediebilders budskap och påverkan och hur de kan tolkas och kritiskt granskas. – Samtida konst- och dokumentärbilder samt konstverk och arkitektoniska verk från olika tider och kulturer i Sverige, Europa och övriga världen. Hur bilderna och verken är utformade och vilka budskap de förmedlar. – Ord och begrepp för att kunna läsa, skriva och samtala om bilders utformning och budskap.

text: 3.2 Engelska

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet engelska ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i engelska språket och kunskaper om områden och sammanhang där engelska används samt tilltro till sin förmåga att använda språket i olika situationer och för skilda syften. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en allsidig kommunikativ förmåga. Denna förmåga innebär att förstå talad och skriven engelska, att kunna formulera sig och samspela med andra i tal och skrift och att kunna anpassa sitt språk till olika situationer, syften och mottagare. I den kommunikativa förmågan ingår även språklig säkerhet och att kunna använda olika strategier för att stödja kommunikationen och lösa problem när språkkunskaperna inte räcker till. I mötet med talat språk och texter ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att sätta innehållet i relation till egna erfarenheter, livsvillkor och intressen. Undervisningen ska även ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper om och förståelse för olika livsvillkor samt sociala och kulturella företeelser i områden och i sammanhang där engelska används. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper i att söka, värdera, välja och tillägna sig innehållet i talat språk och texter från olika källor. De ska också ges förutsättningar att kunna använda olika hjälpmedel för lärande, förståelse, skapande och kommunikation. Undervisningen ska

text: stimulera elevernas intresse för språk och kulturer och förmedla nyttan av språkkunskaper. Genom undervisningen i ämnet engelska ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – förstå och tolka innehållet i talad engelska och i olika slags texter, – formulera sig och kommunicera i tal och skrift, – använda språkliga strategier för att förstå och göra sig förstådda, – anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, och – reflektera över livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella företeelser i olika sammanhang och delar av världen där engelska används.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Intressen, personer och platser. – Vardagsliv och levnadssätt i olika sammanhang och områden där engelska används.

text: Lyssna och läsa – reception

text: – Tydligt talad engelska och texter från olika medier. – Enkla instruktioner och beskrivningar. – Olika former av enkla samtal och dialoger. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn. – Sånger, ramsor, dikter och sagor. – Ord och fraser i närmiljön, till exempel på skyltar, i reklam och andra enkla texter.

text: – Enkla presentationer. – Enkla beskrivningar och meddelanden. – Sånger, ramsor och dramatiseringar.

text: I årskurs 4–6

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer, intressen, personer, platser, händelser och aktiviteter. – Åsikter, känslor och erfarenheter. – Vardagsliv, levnadssätt och sociala relationer i olika sammanhang och områden där engelska används.

text: Lyssna och läsa – reception

text: – Tydligt talad engelska och texter från olika medier. – Muntliga och skriftliga instruktioner och beskrivningar.

text: – Olika former av samtal, dialoger och intervjuer. – Filmer och dramatiserade berättelser för barn och unga. – Sånger, sagor och dikter. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang i talat språk och texter, till exempel att anpassa lyssnande och läsning efter framställningens form och innehåll. – Olika sätt att söka och välja texter och talat språk på engelska från Internet och andra medier. – Språkliga företeelser som uttal, intonation, grammatiska strukturer och stavning samt fasta språkliga uttryck i det språk som eleverna möter. – Hur ord och fasta språkliga uttryck, till exempel artighetsfraser och tilltalsord, används i texter och talat språk i olika situationer. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal.

text: – Muntliga och skriftliga presentationer. – Muntliga och skriftliga berättelser, beskrivningar, meddelanden och instruktioner. – Språkliga strategier för att förstå och göra sig förstådd när språket inte räcker till, till exempel omformuleringar. – Språkliga strategier för att delta i och bidra till samtal, till exempel frågor och bekräftande fraser och uttryck. – Språkliga företeelser för att förtydliga och berika kommunikationen som uttal och intonation, stavning och interpunktion, artighetsfraser och andra fasta språkliga uttryck samt grammatiska strukturer.

text: I årskurs 7–9

text: Kommunikationens innehåll

text: – Aktuella och för eleverna välbekanta ämnesområden. – Intressen, vardagliga situationer, aktiviteter, händelseförlopp samt relationer och etiska frågor. – Åsikter, erfarenheter, känslor och framtidsplaner. – Levnadsvillkor, traditioner, sociala relationer och kulturella företeelser i olika sammanhang och områden där engelska används.

text: Lyssna och läsa – reception

text: – Talad engelska och texter från olika medier. – Talad engelska med viss regional och social färgning. – Muntliga och skriftliga instruktioner och beskrivningar. – Olika former av samtal, dialoger, intervjuer och muntliga framställningar. – Skönlitteratur och annan fiktion även i talad, dramatiserad och filmatiserad form. – Sånger och dikter. – Muntlig och skriftlig information samt diskussioner och argumentation med olika syften, till exempel nyheter, reportage och tidningsartiklar.

text: – Strategier för att uppfatta detaljer och sammanhang i talat språk och texter, till exempel att anpassa lyssnande och läsning efter framställningens form, innehåll och syfte. – Olika sätt att söka, välja och värdera texter och talat språk på engelska från Internet och andra medier. – Språkliga företeelser som uttal, intonation, grammatiska strukturer, satsbyggnad, ord med olika stilvärden samt fasta språkliga uttryck i det språk eleverna möter. – Hur texter och talat språk kan varieras för olika syften och sammanhang. – Hur sammanbindande ord och andra uttryck används för att skapa struktur och språkligt sammanhängande helheter.

text: – Olika sätt att bearbeta egna framställningar för att variera, tydliggöra, precisera och anpassa dem efter deras syften. – Muntliga och skriftliga berättelser, beskrivningar och instruktioner. – Samtal och diskussioner samt argumentation. – Språkliga strategier för att förstå och göra sig förstådd när språket inte räcker till, till exempel omformuleringar, frågor och förklaringar. – Språkliga strategier för att bidra till och aktivt medverka i samtal genom att ta initiativ till interaktion, ge bekräftelse, ställa följdfrågor, ta initiativ till nya frågeställningar och ämnesområden samt för att avsluta samtalet. – Språkliga företeelser för att förtydliga, variera och berika kommunikationen som uttal, intonation och fasta språkliga uttryck, grammatiska strukturer och satsbyggnad.

text: 3.3 Hem- och konsumentkunskap

text: Livet i hem och familj har en central betydelse för människan. Våra vanor i hemmet påverkar såväl individens och familjens välbefinnande som samhället och naturen. Kunskaper om konsumentfrågor och arbetet i hemmet ger människor viktiga verktyg för att skapa en fungerande vardag och kunna göra medvetna val som konsumenter med hänsyn till hälsa, ekonomi och miljö.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet hem- och konsumentkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och intresse för arbete, ekonomi och konsumtion i hemmet. I en process där tanke, sinnesupplevelse och handling samverkar ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett kunnande som rör mat och måltider. Undervisningen ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar sin initiativförmåga och kreativitet vid matlagning, skapande av måltider och andra uppgifter i hemmet. Genom undervisningen ska eleverna få möjlighet att utveckla medvetenhet om vilka konsekvenser valen i hushållet får för hälsa, välbefinnande och gemensamma resurser. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om konsumtionens villkor, om sparande, krediter och lån. På så sätt ska eleverna ges förutsättningar att göra välgrundade val när det gäller

text: privatekonomi och kunna hantera olika problem och situationer som en ung konsument kan ställas inför. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om, och ges möjligheter att reflektera över, jämställdhet och arbetsfördelning i hemmet. Undervisningen ska även ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper om kulturella variationer och traditioner i olika hushåll. Genom undervisningen i ämnet hem- och konsumentkunskap ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – planera och tillaga mat och måltider för olika situationer och sammanhang, – hantera och lösa praktiska situationer i hemmet, och – värdera val och handlingar i hemmet och som konsument samt utifrån perspektivet hållbar utveckling.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–6

text: Mat, måltider och hälsa

text: – Recept och instruktioner och hur de kan läsas och följas samt vanliga ord och begrepp för bakning och matlagning. – Bakning och matlagning och olika metoder för detta. – Planering och organisering av arbetet vid tillagning av måltider och andra uppgifter i hemmet. – Redskap och teknisk utrustning som kan användas vid bakning och matlagning och hur dessa används på ett säkert sätt. – Hygien och rengöring vid hantering, tillagning och förvaring av livsmedel. – Olika verktyg som stöd för planering av varierade och balanserade måltider samt hur måltider kan fördelas över en dag. – Måltidens betydelse för gemenskap.

text: Konsumtion och ekonomi

text: – Ungas ekonomi, sparande och konsumtion. – Skillnaden mellan reklam och objektiv konsumentinformation. – Jämförelser av några vanliga varor, till exempel utifrån jämförpris.

text: Miljö och livsstil

text: – Några olika miljömärkningar av produkter och deras betydelse. – Val och användning av varor och tjänster som används i hemmet och hur de påverkar miljö och hälsa. – Återvinning i hemmet och i närområdet och hur den fungerar. – Olika mattraditioner, till exempel vid firande av högtider.

text: I årskurs 7–9

text: Mat, måltider och hälsa

text: – Jämförelser av recept och beräkning av mängder vid matlagning. Skapande av egna recept.

text: – Bakning och matlagning och olika metoder för detta. Hur valet av metod påverkar arbetsprocessen och resultatet. – Planering och organisering av arbetet vid matlagning och andra uppgifter i hemmet. – Redskap och teknisk utrustning som kan användas vid bakning och matlagning och hur dessa används på ett funktionellt och säkert sätt. – Hygien och rengöring vid hantering, tillagning och förvaring av livsmedel. – Individuella behov av energi och näring, till exempel vid idrottande, samt hur måltider kan komponeras efter olika behov. – Hur man kan arrangera måltider och måltidens betydelse för gemenskap och välbefinnande.

text: Konsumtion och ekonomi

text: – Ungas privatekonomi, till exempel att handla över Internet, att låna pengar, att handla på kredit eller avbetalning och att teckna abonnemang. – Hushållets ekonomi och att beräkna kostnaden för boende, konsumtion, resor och krediter. – Konsumenters rättigheter och skyldigheter. – Reklamens och mediernas påverkan på individers och gruppers konsumtionsvanor. – Ställningstaganden vid val av varor och tjänster, till exempel vid inköp av kläder, livsmedel och resor utifrån perspektiven ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. – Jämförelser av produkter utifrån några olika aspekter, till exempel pris och kvalitet.

text: Miljö och livsstil

text: – Hur livsmedel och andra varor produceras och transporteras och hur de påverkar miljö och hälsa. – Hur man kan hushålla med och ta vara på livsmedel och andra förbrukningsvaror i hemmet. – Tvätt och rengöring samt olika rutiner och metoder för detta. – Arbetsfördelning i hemmet ur ett jämställdhetsperspektiv. – Aktuella samhällsfrågor som rör privatekonomi, mat och hälsa. – Olika mattraditioner, deras ursprung och betydelse.

text: 3.4 Idrott och hälsa

text: Fysiska aktiviteter och en hälsosam livsstil är grundläggande för människors välbefinnande. Positiva upplevelser av rörelse och friluftsliv under uppväxtåren har stor betydelse för om vi blir fysiskt aktiva senare i livet. Att ha färdigheter i och kunskaper om idrott och hälsa är en tillgång för både individen och samhället.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska syfta till att eleverna utvecklar allsidiga rörelseförmågor och intresse för att vara fysiskt aktiva och vistas i naturen. Genom undervisningen ska eleverna få möta många olika slags ak-

text: tivteter. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om vad som påverkar den fysiska förmågan och hur man kan påverka sin hälsa genom hela livet. Eleverna ska även ges förutsättningar för att utveckla goda levnadsvanor samt ges kunskaper om hur fysisk aktivitet förhåller sig till psykiskt och fysiskt välbefinnande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper i att planera, genomföra och värdera olika rörelseaktiviteter. Eleverna ska genom undervisningen också utveckla kunskaper om begrepp som beskriver fysiska aktiviteter och ges förutsättningar att ta ställning i frågor som rör idrott, hälsa och livsstil. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin samarbetsförmåga och respekt för andra. Undervisningen ska skapa förutsättningar för alla elever att under hela sin skoltid kontinuerligt delta i skolans fysiska aktiviteter och bidra till att eleverna utvecklar en god kroppsuppfattning och tilltro till sin egen fysiska förmåga. Genom undervisningen ska eleverna utveckla förmågan att vistas i utemiljöer och naturen under olika årstider och få förståelse för värdet av ett aktivt friluftsliv. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om risker och säkerhetsfaktorer i samband med fysiska aktiviteter och hur man agerar i nödsituationer. Genom undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang, – planera, praktiskt genomföra och värdera idrott och andra fysiska aktivteter utifrån olika synsätt på hälsa, rörelse och livsstil, – genomföra och anpassa utevistelser och friluftsliv efter olika förhållanden och miljöer, och – förebygga risker vid fysisk aktivitet samt hantera nödsituationer på land och i vatten.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Rörelse

text: – Grovmotoriska grundformer, till exempel springa, hoppa och klättra. Deras sammansatta former i redskapsövningar, lekar, danser och rörelser till musik, såväl inomhus som utomhus. – Enkla lekar och danser och deras regler. – Takt och rytm i lekar, danser och rörelser till musik. – Lekar och rörelser i vatten. Att balansera, flyta och simma i mag- och ryggläge.

text: Hälsa och livsstil

text: – Ord och begrepp för och samtal om upplevelser av lek, hälsa, natur- och utevistelser.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: – Att orientera sig i närmiljön och enkla kartors uppbyggnad. Begrepp som 20 beskriver rumsuppfattning.

text: – Lekar och rörelse i natur- och utemiljö. – Allemansrättens grunder. – Säkerhet och hänsynstagande i samband med lekar, spel och vid natur- och utevistelser.

text: I årskurs 4–6

text: Rörelse

text: – Sammansatta grundformer i kombination med gymnastikredskap och andra redskap. – Olika lekar, spel och idrotter, inomhus och utomhus, samt danser och rörelser till musik. – Takt och rytm i lekar, danser och rörelser till musik. – Simning i mag- och ryggläge.

text: Hälsa och livsstil

text: – Kroppsliga och mentala effekter av några olika träningsformer. – Kulturella och geografiska förhållanden i närmiljön som påverkar och möjliggör valet av fysiska aktiviteter. – Förebyggande av skador, till exempel genom uppvärmning. – Ord och begrepp för och samtal om upplevelser av olika fysiska aktiviteter och träningsformer, levnadsvanor, kroppsuppfattning och självbild.

text: Friluftsliv och utevistelse

text: – Att orientera i den närliggande natur- och utemiljön med hjälp av kartor. Kartors uppbyggnad och symboler. – Lekar och andra fysiska aktiviteter i skiftande natur- och utemiljöer under olika årstider. – Rättigheter och skyldigheter i naturen enligt allemansrätten. – Säkerhet och hänsynstagande vid träning, lek, spel, idrott, natur- och utevistelser. – Badvett och säkerhet vid vatten vintertid. Hantering av nödsituationer vid vatten med hjälpredskap.

text: I årskurs 7–9

text: Rörelse

text: – Komplexa rörelser i lekar, spel och idrotter, inomhus och utomhus, samt danser och rörelser till musik. – Styrketräning, konditionsträning, rörlighetsträning och mental träning. Hur dessa aktiviteter påverkar rörelseförmågan och hälsan. – Traditionella och moderna danser samt rörelse- och träningsprogram till musik. – Olika simsätt i mag- och ryggläge.

text: Hälsa och livsstil

text: – Att sätta upp mål för fysiska aktiviteter, till exempel förbättring av konditionen. 21

text: – Ord och begrepp för och samtal om upplevelser och effekter av olika fysiska aktiviteter och träningsformer. – Arbetsställningar och belastning till exempel vid fysiska aktiviteter och förebyggande av skador, genom till exempel allsidig träning. – Olika definitioner av hälsa, samband mellan rörelse, kost och hälsa och sambandet mellan beroendeframkallande medel och ohälsa. – Kroppsideal inom idrotten och i samhället i övrigt. Dopning och vilka lagar och regler som reglerar detta. – Första hjälpen och hjärt- och lungräddning. – Hur individens val av idrotter och andra fysiska aktiviteter påverkas av olika faktorer, till exempel av kön.

text: Friluftsliv och utevistelser

text: – Att orientera i okända miljöer med hjälp av kartor och andra hjälpmedel för positionering. – Hur olika friluftslivsaktiviteter kan planeras, organiseras och genomföras. – Rättigheter och skyldigheter i naturen enligt allemansrätten. – Kulturella traditioner i samband med friluftsliv och utevistelse. – Badvett och säkerhet vid vatten vintertid. Hantering av nödsituationer i och vid vatten med alternativa hjälpredskap, enligt principen för förlängda armen.

text: 3.5 Matematik

text: Matematiken har en flertusenårig historia med bidrag från många kulturer. Den utvecklas såväl ur praktiska behov som ur människans nyfikenhet och lust att utforska matematiken som sådan. Matematisk verksamhet är till sin art en kreativ, reflekterande och problemlösande aktivitet som är nära kopplad till den samhälleliga, sociala och tekniska utvecklingen. Kunskaper i matematik ger människor förutsättningar att fatta välgrundade beslut i vardagslivets många valsituationer och ökar möjligheterna att delta i samhällets beslutsprocesser.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet matematik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om matematik och matematikens användning i vardagen och inom olika ämnesområden. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar intresse för matematik och tilltro till sin förmåga att använda matematik i olika sammanhang. Den ska också ge eleverna möjlighet att uppleva estetiska värden i möten med matematiska mönster, former och samband. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper för att kunna formulera och lösa problem samt reflektera över och värdera valda strategier, metoder, modeller och resultat. Eleverna ska även ges förutsättningar att utveckla kunskaper för att kunna tolka vardagliga och matematiska situationer samt beskriva och formulera dessa med hjälp av matematikens uttrycksformer. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla förtrogenhet med grundläggande matematiska begrepp och metoder och deras

text: användbarhet. Vidare ska eleverna genom undervisningen ges möjligheter att utveckla kunskaper i att använda digital teknik för att kunna undersöka problemställningar, göra beräkningar och för att presentera och tolka data. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmågan att argumentera logiskt och föra matematiska resonemang. Eleverna ska genom undervisningen också ges möjlighet att utveckla en förtrogenhet med matematikens uttrycksformer och hur dessa kan användas för att kommunicera om matematik i vardagliga och matematiska sammanhang. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper om historiska sammanhang där viktiga begrepp och metoder i matematiken har utvecklats. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjligheter att reflektera över matematikens betydelse, användning och begränsning i vardagslivet, i andra skolämnen och under historiska skeenden och därigenom kunna se matematikens sammanhang och relevans. Genom undervisningen i ämnet matematik ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – formulera och lösa problem med hjälp av matematik samt värdera valda strategier och metoder, – använda och analysera matematiska begrepp och samband mellan begrepp, – välja och använda lämpliga matematiska metoder för att göra beräkningar och lösa rutinuppgifter, – föra och följa matematiska resonemang, och – använda matematikens uttrycksformer för att samtala om, argumentera och redogöra för frågeställningar, beräkningar och slutsatser.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Taluppfattning och tals användning

text: – Naturliga tal och deras egenskaper samt hur talen kan delas upp och hur de kan användas för att ange antal och ordning. – Hur positionssystemet kan användas för att beskriva naturliga tal. Symboler för tal och symbolernas utveckling i några olika kulturer genom historien. – Del av helhet och del av antal. Hur delarna kan benämnas och uttryckas som enkla bråk samt hur enkla bråk förhåller sig till naturliga tal. – Naturliga tal och enkla tal i bråkform och deras användning i vardagliga situationer. – De fyra räknesättens egenskaper och samband samt användning i olika situationer. – Centrala metoder för beräkningar med naturliga tal, vid huvudräkning och överslagsräkning och vid beräkningar med skriftliga metoder och miniräknare. Metodernas användning i olika situationer. – Rimlighetsbedömning vid enkla beräkningar och uppskattningar.

text: Algebra

text: – Matematiska likheter och likhetstecknets betydelse. – Hur enkla mönster i talföljder och enkla geometriska mönster kan konstrueras, beskrivas och uttryckas. 23

text: Geometri

text: – Grundläggande geometriska objekt, däribland punkter, linjer, sträckor, fyrhörningar, trianglar, cirklar, klot, koner, cylindrar och rätblock samt deras inbördes relationer. Grundläggande geometriska egenskaper hos dessa objekt. – Konstruktion av geometriska objekt. Skala vid enkel förstoring och förminskning. – Vanliga lägesord för att beskriva föremåls och objekts läge i rummet. – Symmetri, till exempel i bilder och i naturen, och hur symmetri kan konstrueras. – Jämförelser och uppskattningar av matematiska storheter. Mätning av längd, massa, volym och tid med vanliga nutida och äldre måttenheter.

text: Sannolikhet och statistik

text: – Slumpmässiga händelser i experiment och spel. – Enkla tabeller och diagram och hur de kan användas för att sortera data och beskriva resultat från enkla undersökningar.

text: Samband och förändringar

text: – Olika proportionella samband, däribland dubbelt och hälften.

text: Problemlösning

text: – Strategier för matematisk problemlösning i enkla situationer. – Matematisk formulering av frågeställningar utifrån enkla vardagliga situationer.

text: I årskurs 4–6

text: Taluppfattning och tals användning

text: – Rationella tal och deras egenskaper. – Positionssystemet för tal i decimalform. Det binära talsystemet och talsystem som använts i några kulturer genom historien, till exempel den babyloniska. – Tal i bråk- och decimalform och deras användning i vardagliga situationer. – Tal i procentform och deras samband med tal i bråk- och decimalform. – Centrala metoder för beräkningar med naturliga tal och enkla tal i decimalform vid överslagsräkning, huvudräkning samt vid beräkningar med skriftliga metoder och miniräknare. Metodernas användning i olika situationer. – Rimlighetsbedömning vid uppskattningar och beräkningar i vardagliga situationer.

text: Algebra

text: – Obekanta tal och deras egenskaper samt situationer där det finns behov av att beteckna ett obekant tal med en symbol. – Enkla algebraiska uttryck och ekvationer i situationer som är relevanta för eleven.

text: – Metoder för enkel ekvationslösning. – Hur mönster i talföljder och geometriska mönster kan konstrueras, beskrivas och uttryckas.

text: Geometri

text: – Grundläggande geometriska objekt däribland polygoner, cirklar, klot, koner, cylindrar, pyramider och rätblock samt deras inbördes relationer. Grundläggande geometriska egenskaper hos dessa objekt. – Konstruktion av geometriska objekt. Skala och dess användning i vardagliga situationer. – Symmetri i vardagen, i konsten och i naturen samt hur symmetri kan konstrueras. – Metoder för hur omkrets och area hos olika tvådimensionella geometriska figurer kan bestämmas och uppskattas. – Jämförelse, uppskattning och mätning av längd, area, volym, massa, tid och vinkel med vanliga måttenheter. Mätningar med användning av nutida och äldre metoder.

text: Sannolikhet och statistik

text: – Sannolikhet, chans och risk grundat på observationer, experiment eller statistiskt material från vardagliga situationer. Jämförelser av sannolikheten vid olika slumpmässiga försök. – Enkel kombinatorik i konkreta situationer. – Tabeller och diagram för att beskriva resultat från undersökningar. Tolkning av data i tabeller och diagram. – Lägesmåtten medelvärde, typvärde och median samt hur de kan användas i statistiska undersökningar.

text: Samband och förändring

text: – Proportionalitet och procent samt deras samband. – Grafer för att uttrycka olika typer av proportionella samband vid enkla undersökningar. – Koordinatsystem och strategier för gradering av koordinataxlar.

text: Problemlösning

text: – Strategier för matematisk problemlösning i vardagliga situationer. – Matematisk formulering av frågeställningar utifrån vardagliga situationer.

text: I årskurs 7–9

text: Taluppfattning och tals användning

text: – Reella tal och deras egenskaper samt deras användning i vardagliga och matematiska situationer. – Talsystemets utveckling från naturliga tal till reella tal. Metoder för beräkningar som använts i olika historiska och kulturella sammanhang. – Potensform för att uttrycka små och stora tal samt användning av prefix.

text: – Centrala metoder för beräkningar med tal i bråk- och decimalform vid överslagsräkning, huvudräkning samt vid beräkningar med skriftliga metoder och digital teknik. Metodernas användning i olika situationer. – Rimlighetsbedömning vid uppskattningar och beräkningar i vardagliga och matematiska situationer och inom andra ämnesområden.

text: Algebra

text: – Innebörden av variabelbegreppet och dess användning i algebraiska uttryck, formler och ekvationer. – Algebraiska uttryck, formler och ekvationer i situationer som är relevanta för eleven. – Metoder för ekvationslösning.

text: Geometri

text: – Geometriska objekt och deras inbördes relationer. Geometriska egenskaper hos dessa objekt. – Avbildning och konstruktion av geometriska objekt. Skala vid förminskning och förstoring av två- och tredimensionella objekt. – Likformighet och symmetri i planet. – Metoder för beräkning av area, omkrets och volym hos geometriska objekt, samt enhetsbyten i samband med detta. – Geometriska satser och formler och behovet av argumentation för deras giltighet.

text: Sannolikhet och statistik

text: – Likformig sannolikhet och metoder för att beräkna sannolikheten i vardagliga situationer. – Hur kombinatoriska principer kan användas i enkla vardagliga och matematiska problem. – Tabeller, diagram och grafer samt hur de kan tolkas och användas för att beskriva resultat av egna och andras undersökningar, till exempel med hjälp av digitala verktyg. Hur lägesmått och spridningsmått kan användas för bedömning av resultat vid statistiska undersökningar. – Bedömningar av risker och chanser utifrån statistiskt material.

text: Samband och förändring

text: – Procent för att uttrycka förändring och förändringsfaktor samt beräkningar med procent i vardagliga situationer och i situationer inom olika ämnesområden. – Funktioner och räta linjens ekvation. Hur funktioner kan användas för att undersöka förändring, förändringstakt och andra samband.

text: Problemlösning

text: – Strategier för problemlösning i vardagliga situationer och inom olika ämnesområden samt värdering av valda strategier och metoder. – Matematisk formulering av frågeställningar utifrån vardagliga situationer och olika ämnesområden. 26 – Enkla matematiska modeller och hur de kan användas i olika situationer.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet moderna språk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i målspråket och kunskaper om områden och sammanhang där språket används samt tilltro till sin förmåga att använda språket i olika situationer och för skilda syften. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en allsidig kommunikativ förmåga. Denna förmåga innebär att förstå talat och skrivet språk, att kunna formulera sig och samspela med andra i tal och skrift och att kunna anpassa sitt språk till olika situationer, syften och mottagare. I den kommunikativa förmågan ingår även språklig säkerhet och att kunna använda olika strategier för att stödja kommunikationen och lösa problem när språkkunskaperna inte räcker till. I mötet med talat språk och texter ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att sätta innehållet i relation till egna erfarenheter, livsvillkor och intressen. Undervisningen ska även ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper om och förståelse för olika livsvillkor samt sociala och kulturella företeelser i områden och i sammanhang där språket används. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper i att söka, värdera, välja och tillägna sig innehållet i talat språk och texter från olika källor. De ska också ges förutsättningar att kunna använda olika hjälpmedel för lärande, förståelse, skapande och kommunikation. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för språk och kulturer och förmedla nyttan av språkkunskaper. Genom undervisningen i ämnet moderna språk ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – förstå och tolka innehållet i talat språk och olika slags texter, – formulera sig och kommunicera i tal och skrift, – använda språkliga strategier för att förstå och göra sig förstådda, – anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, och – reflektera över livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella företeelser i olika sammanhang och delar av världen där språket används.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 4–9, inom ramen för elevens val

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Intressen, vardagliga situationer, personer och platser. – Åsikter och känslor.

text: – Vardagsliv och levnadssätt i olika sammanhang och områden där språket används.

text: Lyssna och läsa – reception

text: – Tydligt talat språk och texter som är instruerande och beskrivande, till exempel från olika medier. – Olika former av samtal och dialoger. – Berättelser och annan fiktion även i talad eller dramatiserad form samt sånger. – Muntlig och skriftlig information, till exempel på skyltar och i reklam. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet, till exempel med hjälp av förförståelse. – Olika sätt att orientera sig i texter och talat språk från Internet och andra medier. – Språkliga företeelser som uttal, intonation, grammatiska strukturer, stavning och interpunktion i det språk som eleverna möter. – Hur ord och fasta språkliga uttryck, till exempel artighetsfraser och tilltalsord, används i texter och talat språk i olika situationer.

text: – Presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar i tal och skrift. – Strategier för att lösa språkliga problem i samtal, till exempel frågor, omformuleringar och gester. – Språkliga företeelser för att förtydliga och berika kommunikationen som uttal och intonation samt ord, grammatiska strukturer, stavning och interpunktion, artighetsfraser och andra fasta språkliga uttryck.

text: I årskurs 4–9, inom ramen för språkval

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer, intressen, personer, platser, aktiviteter och händelser. – Åsikter, känslor och erfarenheter. – Vardagsliv, levnadssätt och sociala relationer i olika sammanhang och områden där språket används.

text: Lyssna och läsa – reception

text: – Tydligt talat språk och texter som är instruerande och beskrivande från olika medier. – Olika former av samtal, dialoger och intervjuer. – Berättelser och annan fiktion även i talad eller dramatiserad form samt sånger och dikter. – Muntlig och skriftlig information, till exempel reklam, tidtabeller och notiser.

text: – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang i talat språk och texter, till exempel att anpassa lyssnande och läsning till framställningens form och innehåll. – Olika sätt att söka och välja texter och talat språk från Internet och andra medier. – Språkliga företeelser som uttal, intonation, grammatiska strukturer, stavning och interpunktion i det språk som eleverna möter. – Hur ord och fasta språkliga uttryck, till exempel artighetsfraser och tilltalsord, används i texter och talat språk i olika situationer. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal.

text: – Presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar i sammanhängande tal och skrift. – Språkliga strategier för att förstå och göra sig förstådd när språket inte räcker till, till exempel omformuleringar. – Språkliga strategier för att delta i och bidra till samtal, till exempel frågor och bekräftande fraser och uttryck. – Språkliga företeelser för att förtydliga och berika kommunikationen som uttal och intonation, stavning och interpunktion, artighetsfraser och andra fasta språkliga uttryck samt grammatiska strukturer.

text: 3.7 Modersmål

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet modersmål ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om sitt modersmål. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt tal- och skriftspråk så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Undervisningen ska bidra till att eleverna erövrar kunskaper om modersmålets uppbyggnad och blir medvetna om modersmålets betydelse för det egna lärandet i olika skolämnen. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att läsa och skriva på modersmålet. I undervisningen ska eleverna möta och få kunskaper om skönlitteratur, annat estetiskt berättande och olika former av sakprosa på modersmålet. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt språk, sin identitet och förståelse för omvärlden. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man formulerar egna åsikter och tankar i olika slags texter. De ska även stimuleras till att uttrycka sig genom andra estetiska uttrycksformer.

text: Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla sin kulturella identitet och bli flerspråkiga. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjligheter att utveckla sina kunskaper om kulturer och samhällen där modersmålet talas. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar ett jämförande förhållningssätt till kulturer och språk. Genom undervisningen i ämnet modersmål ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – formulera sig och kommunicera i tal och skrift, – använda sitt modersmål som ett medel för sin språkutveckling och sitt lärande, – anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, – urskilja språkliga strukturer och följa språkliga normer, – läsa och analysera skönlitteratur och andra texter för olika syften, och – reflektera över traditioner, kulturella företeelser och samhällsfrågor i områden där modersmålet talas utifrån jämförelser med svenska förhållanden.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter samt för att anpassa läsningen efter textens form och innehåll. – Strategier för att skriva olika typer av texter om för eleven välbekanta ämnen. – Läsriktning och skrivteckens form och ljud i jämförelse med svenska. – Ordföljd och interpunktion samt stavningsregler för vanligt förekommande ord i elevnära texter. Jämförelser med svenskans ordföljd, interpunktion och stavningsregler.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Muntligt berättande för olika mottagare. – Uttal, betoning och satsmelodi och uttalets betydelse för att göra sig förstådd. – Modersmålets uttal i jämförelse med svenskans.

text: Berättande texter och sakprosatexter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn i form av bilderböcker, kapitelböcker, lyrik, sagor och myter från olika tider och områden där modersmålet talas. Berättande och poetiska texter som belyser människors upplevelser och erfarenheter. – Rim, ramsor och gåtor ur modersmålets tradition. – Beskrivande och förklarande texter för barn med anknytning till traditioner, företeelser och språkliga uttryckssätt i områden där modersmålet talas.

text: Språkbruk

text: Kultur och samhälle

text: I årskurs 4–6

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier samt för att urskilja texters budskap, både det uttalade och sådant som står mellan raderna. – Strategier för att skriva olika typer av texter med anpassning till deras typiska uppbyggnad och språkliga drag. – Modersmålets grundläggande struktur i jämförelse med svenskans. – Ordböcker och andra hjälpmedel för stavning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Muntliga presentationer för olika mottagare. – Uttal, betoning och satsmelodi samt uttalets betydelse för att göra sig förstådd. – Modersmålets uttal i jämförelse med svenskans.

text: Berättande texter och sakprosatexter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn och unga i form av skönlitteratur, lyrik, sagor och myter från olika tider och områden där modersmålet talas. Berättande och poetiska texter som belyser människors villkor, identitets- och livsfrågor. – Berättande och poetiska texters typiska språkliga drag samt deras ord och begrepp. – Beskrivande, förklarande och instruerande texter för barn och unga med anknytning till traditioner, företeelser och språkliga uttryckssätt i områden där modersmålet talas. – Texternas innehåll och deras typiska ord och begrepp.

text: Språkbruk

text: – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Synonymer och motsatsord.

text: Kultur och samhälle

text: – Seder, bruk och traditioner i områden där modersmålet talas i jämförelse med svenska seder, bruk och traditioner. – Skolgång i områden där modersmålet talas i jämförelse med skolgång i Sverige.

text: I årskurs 7–9

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka skönlitterära texter. Att utläsa texters budskap, både det uttalade och sådant som står mellan raderna. – Strategier för att skriva olika typer av texter med anpassning till deras typiska uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord och bild samspelar. – Modersmålets grundläggande struktur i jämförelse med svenskan. Ordbildning och meningsbyggnad på modersmålet i jämförelse med svenskan. – Ordböcker och andra hjälpmedel för stavning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Muntliga presentationer och muntligt berättande för olika mottagare. Anpassning av språk, innehåll och disposition efter syfte och mottagare. – Uttal, betoning och satsmelodi i jämförelse med svenskan samt olika talade variationer av modersmålet.

text: Berättande texter och sakprosatexter

text: – Skönlitteratur för ungdomar och vuxna, lyrik, dramatik, sagor och myter från olika tider och områden där modersmålet talas. Skönlitteratur som belyser människors villkor, identitets- och livsfrågor. – Språkliga drag, ord och begrepp i skönlitteratur för ungdomar och vuxna. – Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter, till exempel tidningsartiklar och arbetsbeskrivningar. Texternas innehåll, typiska språkliga drag samt deras ord och begrepp. – Texter som kombinerar ord, bild och ljud och deras språkliga och dramaturgiska komponenter. Hur uttrycken kan samspela med varandra, till exempel i tv-serier, teaterföreställningar och webbtexter.

text: Språkbruk

text: – Översättning av och jämförelser mellan texter på modersmålet och på svenska. – Ord och begrepp för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. Bildspråk och idiomatiska uttryck. – Skillnader i språkanvändning beroende på i vilket sammanhang, med vem och med vilket syfte man kommunicerar.

text: Kultur och samhälle

text: – Aktuella samhällsfrågor i områden där modersmålet talas, i jämförelse med liknande frågor i Sverige. – Kulturella uttrycksformer från områden där modersmålet talas, till exempel bildkonst, musik och arkitektur.

text: 3.8 Musik

text: Musik finns i alla kulturer och berör människor såväl kroppsligt som tankeoch känslomässigt. Musik som estetisk uttrycksform används i en mängd

text: sammanhang, har olika funktioner och betyder olika saker för var och en av oss. Den är också en viktig del i människors sociala gemenskap och kan påverka individens identitetsutveckling. I vår tid förenas musik från skilda kulturer och epoker med andra konstformer i nya uttryck. Kunskaper om och i musik ökar möjligheterna att delta i samhällets kulturliv.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet musik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper som gör det möjligt att delta i musikaliska sammanhang, både genom att själva musicera och genom att lyssna till musik. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att tillägna sig musik som uttrycksform och kommunikationsmedel. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskap att använda röst, musikinstrument, digitala verktyg samt musikaliska begrepp och symboler i olika musikaliska former och sammanhang. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla en musikalisk lyhördhet som gör det möjligt att i samarbete med andra skapa, bearbeta och framföra musik i olika former. Undervisningen ska ge eleverna både möjlighet att utveckla en tilltro till sin förmåga att sjunga och spela och ett intresse för att utveckla sin musikaliska kreativitet. Genom undervisningen ska eleverna utveckla förmågan att uppleva och reflektera över musik. Elevernas erfarenheter av musik ska utmanas och fördjupas i mötet med andras musikaliska erfarenheter. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar sina kunskaper om och förståelse för olika musikkulturer, såväl den egna som andras. Genom undervisningen i ämnet musik ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – spela och sjunga i olika musikaliska former och genrer, – skapa musik samt gestalta och kommunicera egna musikaliska tankar och idéer, och – analysera och samtala om musikens uttryck i olika sociala, kulturella och historiska sammanhang.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Musicerande och musikskapande

text: – Sång och spel i olika former: unison sång, kanon och växelsång samt ensemblespel. – Imitation och improvisation med rörelser, rytmer och toner. – Enkla former av musikskapande, till exempel med utgångspunkt i text eller bild. – Gestaltning av sånger och berättelser med ljud, rytmer och rörelser.

text: Musikens verktyg

text: – Rösten som instrument med variation av rytm, klang och dynamik. – Slagverk, stränginstrument och tangentinstrument med variation av rytm, klang och dynamik.

text: – Rytm, klang, dynamik och tonhöjd som byggstenar för att musicera och komponera musik. – Musiksymboler, bilder och tecken.

text: Musikens sammanhang och funktioner

text: – Associationer, tankar, känslor och bilder som uppkommer när man lyssnar på musik. – Olika instrument från grupperna blås-, sträng-, tangent- och slagverksinstrument. – Hur instrumenten låter och ser ut. – Musik som knyter an till elevens vardagliga och högtidliga sammanhang, däribland nationalsången och några av de vanligaste psalmerna, samt inblickar i svensk och nordisk barnvisetradition.

text: I årskurs 4–6

text: Musicerande och musikskapande

text: – Sång, melodispel och ackompanjemang i ensembleform i olika genrer. – Gehörsmusicerande efter musikaliska mönster, till exempel ackordföljder, perioder och kompmodeller. – Imitation och improvisation med röst och instrument, rytmer och toner. – Musikskapande med utgångspunkt i musikaliska mönster och former, till exempel ackordföljder och basgångar. – Musikframföranden.

text: Musikens verktyg

text: – Röst- och hörselvård vid musikaliska aktiviteter, till exempel uppvärmningsövningar. – Hälsosamma ljudnivåer och olika typer av musikhörselskydd. – Rösten som instrument för olika vokala uttryck, till exempel sång, jojk och rap. – Ackord- och melodiinstrument, bas och slagverk för melodi- och rytmspel eller för ackompanjemang. – Rytm, klang och dynamik, tonhöjd, tempo, perioder, taktarter, vers och refräng som byggstenar för att komponera musik i olika genrer. – Musiksymboler, grafisk notation, noter och ackordbeteckningar. – Digitala verktyg för ljud- och musikskapande.

text: Musikens sammanhang och funktioner

text: – Ljudets och musikens fysiska, tanke- och känslomässiga påverkan på människan i olika sammanhang. Hur musik används för påverkan och rekreation och i olika rituella sammanhang. – Ord och begrepp som behövs för att kunna läsa, skriva och samtala om musicerande och om intryck samt upplevelser av musik. – Musik tillsammans med bild, text och dans. Hur olika estetiska uttryck kan samspela. – Indelningen i stråk-, blås-, sträng-, tangent- och slagverksinstrument.

text: – Konstmusik, folkmusik och populärmusik från olika kulturer och deras musikaliska karaktärsdrag.

text: I årskurs 7–9

text: Musicerande och musikskapande

text: – Sång, melodispel och ackompanjemang i ensembleform med genretypiska musikaliska uttryck. – Gehörsmusicerande efter musikaliska mönster i olika genrer. – Rytmisk och melodisk improvisation till trumkomp, ackordföljder eller melodislingor med röst och instrument. – Musikskapande i olika genrer, till exempel visor, ljudkompositioner och låtar. – Musikalisk gestaltning där olika uttrycksformer kombineras.

text: Musikens verktyg

text: – Röstvård, hörselvård och orsaker till att musiklyssnande och musicerande kan bidra till hörselskador samt hur hörselskador kan förebyggas. – Hur rösten kan varieras i flerstämmiga, vokala uttryck i olika genrer. – Ackord- och melodiinstrument, bas och slagverk för spel i olika ton- och taktarter. – Rytm, klang och dynamik, tonhöjd, tempo, perioder, taktarter, vers, refräng och ackord som byggstenar för att musicera och komponera musik i olika genrer och med varierande instrumentation. – Musiksymboler och notsystem, noter, tabulatur, ackordbeteckningar och grafisk notation. – Digitala verktyg för musikskapande, inspelning och bearbetning.

text: Musikens sammanhang och funktioner

text: – Ljudets och musikens fysiska, tanke- och känslomässiga påverkan på människan. Musikens funktion för att markera identitet och grupptillhörighet i olika kulturer, med fokus på etnicitet och kön. – Hur musik används i olika medier, till exempel i film och datorspel. – Instrument och deras funktion i olika genrer och sammanhang, till exempel i en symfoniorkester eller i ett rockband. – Konstmusik, folkmusik och populärmusik från olika epoker. Framväxten av olika genrer samt betydelsefulla tonsättare, låtskrivare och musikaliska verk.

text: NATURORIENTERANDE ÄMNEN

text: 3.9 Biologi

text: Naturvetenskapen har sitt ursprung i människans nyfikenhet och behov av att veta mer om sig själv och sin omvärld. Kunskaper i biologi har stor betydelse för samhällsutvecklingen inom så skilda områden som hälsa, naturbruk och miljö. Med kunskaper om naturen och människan får människor redskap för att påverka sitt eget välbefinnande, men också för att kunna bidra till en hållbar utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet biologi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om biologiska sammanhang och nyfikenhet på och intresse för att veta mer om sig själva och naturen. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att ställa frågor om naturen och människan utifrån egna upplevelser och aktuella händelser. Vidare ska undervisningen ge eleverna förutsättningar att söka svar på frågor med hjälp av både systematiska undersökningar och olika typer av källor. På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar ett kritiskt tänkande kring sina egna resultat, andras argument och olika informationskällor. Genom undervisningen ska eleverna också utveckla förståelse för att påståenden kan prövas och värderas med hjälp av naturvetenskapliga arbetsmetoder. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att använda och utveckla kunskaper och redskap för att formulera egna och granska andras argument i sammanhang där kunskaper i biologi har betydelse. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att hantera praktiska, etiska och estetiska valsituationer som rör hälsa, naturbruk och ekologisk hållbarhet. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förtrogenhet med biologins begrepp, modeller och teorier samt förståelse för hur dessa utvecklas i samspel med erfarenheter från undersökningar av naturen och människan. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmågan att samtala om, tolka och framställa texter och olika estetiska uttryck med naturvetenskapligt innehåll. Undervisningen ska skapa förutsättningar för eleverna att kunna skilja mellan naturvetenskapliga och andra sätt att skildra omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna få inblick i naturvetenskapens världsbild med evolutionsteorin som grund samt få perspektiv på hur den har utvecklats och vilken kulturell påverkan den har haft. Genom undervisningen i ämnet biologi ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – använda kunskaper i biologi för att granska information, kommunicera och ta ställning i frågor som rör hälsa, naturbruk och ekologisk hållbarhet, – genomföra systematiska undersökningar i biologi, och – använda biologins begrepp, modeller och teorier för att beskriva och förklara biologiska samband i människokroppen, naturen och samhället.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Året runt i naturen

text: – Jordens, solens och månens rörelser i förhållande till varandra. Månens olika faser. Stjärnbilder och stjärnhimlens utseende vid olika tider på året. – Årstidsväxlingar i naturen och hur man känner igen årstider. Djurs och växters livscykler och anpassningar till olika årstider. – Djur och växter i närmiljön och hur de kan sorteras, grupperas och artbestämmas samt namn på några vanligt förekommande arter.

text: – Enkla näringskedjor som beskriver samband mellan organismer i ekosystem.

text: Kropp och hälsa

text: – Betydelsen av mat, sömn, hygien, motion och sociala relationer för att må bra. – Människans kroppsdelar, deras namn och funktion. – Människans upplevelser av ljus, ljud, temperatur, smak och doft med hjälp av olika sinnen.

text: Kraft och rörelse

text: – Tyngdkraft och friktion som kan observeras vid lek och rörelse, till exempel i gungor och rutschbanor. – Balans, tyngdpunkt och jämvikt som kan observeras i lek och rörelse, till exempel vid balansgång och på gungbrädor.

text: Material och ämnen i vår omgivning

text: – Materials egenskaper och hur material och föremål kan sorteras efter egenskaperna utseende, magnetism, ledningsförmåga och om de flyter eller sjunker i vatten. – Människors användning och utveckling av olika material genom historien. Vilka material olika vardagliga föremål är tillverkade av och hur de kan källsorteras. – Vattnets olika former fast, flytande och gas. Övergångar mellan formerna: avdunstning, kokning, kondensering, smältning och stelning. – Luftens grundläggande egenskaper och hur de kan observeras. – Enkla lösningar och blandningar och hur man kan dela upp dem i deras olika beståndsdelar, till exempel genom avdunstning och filtrering.

text: Berättelser om natur och naturvetenskap

text: – Skönlitteratur, myter och konst som handlar om naturen och människan. – Berättelser om äldre tiders naturvetenskap och om olika kulturers strävan att förstå och förklara fenomen i naturen.

text: Metoder och arbetssätt

text: – Enkla fältstudier och observationer i närmiljön. – Enkla naturvetenskapliga undersökningar. – Dokumentation av naturvetenskapliga undersökningar med text, bild och andra uttrycksformer.

text: I årskurs 4–6

text: Natur och samhälle

text: – Människans beroende av och påverkan på naturen och vad detta innebär för en hållbar utveckling. Ekosystemtjänster, till exempel nedbrytning, pollinering och rening av vatten och luft.

text: – Djurs, växters och andra organismers liv. Fotosyntes, förbränning och ekologiska samband och vilken betydelse kunskaper om detta har, till exempel för jordbruk och fiske. – Ekosystem i närmiljön, samband mellan olika organismer och namn på vanligt förekommande arter. Samband mellan organismer och den icke levande miljön. – Naturen som resurs för rekreation och upplevelser och vilket ansvar vi har när vi nyttjar den.

text: Kropp och hälsa

text: – Hur den psykiska och fysiska hälsan påverkas av sömn, kost, motion, sociala relationer och beroendeframkallande medel. Några vanliga sjukdomar och hur de kan förebyggas och behandlas. – Människans organsystem. Organens namn, utseende, placering, funktion och samverkan. – Människans pubertet, sexualitet och reproduktion samt frågor om identitet, jämställdhet, relationer, kärlek och ansvar.

text: Biologin och världsbilden

text: – Några historiska och nutida upptäckter inom biologiområdet och deras betydelse för människans levnadsvillkor och syn på naturen. – Olika kulturers beskrivningar och förklaringar av naturen i skönlitteratur, myter och konst och äldre tiders naturvetenskap. – Livets utveckling och organismers anpassningar till olika livsmiljöer.

text: Biologins metoder och arbetssätt

text: – Enkla fältstudier och experiment. Planering, utförande och utvärdering. – Hur djur, växter och andra organismer kan identifieras, sorteras och grupperas. – Dokumentation av enkla undersökningar med tabeller, bilder och enkla skriftliga rapporter. – Tolkning och granskning av information med koppling till biologi, till exempel i faktatexter och tidningsartiklar.

text: I årskurs 7–9

text: Natur och samhälle

text: – Människans påverkan på naturen lokalt och globalt. Möjligheter att som konsument och samhällsmedborgare bidra till en hållbar utveckling. – Ekosystems energiflöde och kretslopp av materia. Fotosyntes, förbränning och andra ekosystemtjänster. – Biologisk mångfald och vad som gynnar respektive hotar den. Samhällsdiskussioner om biologisk mångfald, till exempel i samband med skogsbruk och jakt. – Lokala ekosystem och hur de kan undersökas utifrån ekologiska frågeställningar. Sambanden mellan populationer och tillgängliga resurser i ekosystem. De lokala ekosystemen i jämförelse med regionala eller globala ekosystem. 38 – Aktuella samhällsfrågor som rör biologi.

text: Kropp och hälsa

text: – Hur den fysiska och psykiska hälsan påverkas av sömn, kost, motion, sociala relationer och beroendeframkallande medel. Vanligt förekommande sjukdomar och hur de kan förebyggas och behandlas. Virus, bakterier, infektioner och smittspridning. Antibiotika och resistenta bakterier. – Kroppens celler, organ och organsystem och deras uppbyggnad, funktion och samverkan. Evolutionära jämförelser mellan människan och andra organismer. – Människans sexualitet och reproduktion samt frågor om identitet, jämställdhet, relationer, kärlek och ansvar. Metoder för att förebygga sexuellt överförbara sjukdomar och oönskade graviditeter på individnivå, på global nivå och i ett historiskt perspektiv. – Evolutionens mekanismer och uttryck, samt ärftlighet och förhållandet mellan arv och miljö. Genteknikens möjligheter och risker och etiska frågor som tekniken väcker.

text: Biologin och världsbilden

text: – Historiska och nutida upptäckter inom biologiområdet och deras betydelse för samhället, människors levnadsvillkor samt synen på naturen och naturvetenskapen. – Aktuella forskningsområden inom biologi, till exempel bioteknik. – Naturvetenskapliga teorier om livets uppkomst. Livets utveckling och mångfald utifrån evolutionsteorin. – De biologiska modellernas och teoriernas användbarhet, begränsningar, giltighet och föränderlighet.

text: Biologins metoder och arbetssätt

text: – Fältstudier och experiment. Formulering av enkla frågeställningar, planering, utförande och utvärdering. – Hur organismer identifieras, sorteras och grupperas utifrån släktskap och utveckling. – Sambandet mellan biologiska undersökningar och utvecklingen av begrepp, modeller och teorier. – Dokumentation av undersökningar med tabeller, diagram, bilder och skriftliga rapporter. – Källkritisk granskning av information och argument som eleven möter i olika källor och samhällsdiskussioner med koppling till biologi.

text: 3.10 Fysik

text: Naturvetenskapen har sitt ursprung i människans nyfikenhet och behov av att veta mer om sig själv och sin omvärld. Kunskaper i fysik har stor betydelse för samhällsutvecklingen inom så skilda områden som energiförsörjning, medicinsk behandling och meteorologi. Med kunskaper om energi och materia får människor redskap för att kunna bidra till en hållbar utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet fysik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om fysikaliska sammanhang och nyfikenhet på och intresse för att undersöka omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att ställa frågor om fysikaliska företeelser och sammanhang utifrån egna upplevelser och aktuella händelser. Vidare ska undervisningen ge eleverna förutsättningar att söka svar på frågor med hjälp av både systematiska undersökningar och olika typer av källor. På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar ett kritiskt tänkande kring sina egna resultat, andras argument och olika informationskällor. Genom undervisningen ska eleverna också utveckla förståelse för att påståenden kan prövas och värderas med hjälp av naturvetenskapliga arbetsmetoder. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att använda och utveckla kunskaper och redskap för att formulera egna och granska andras argument i sammanhang där kunskaper i fysik har betydelse. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att hantera praktiska, etiska och estetiska valsituationer som rör energi, teknik, miljö och samhälle. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förtrogenhet med fysikens begrepp, modeller och teorier samt förståelse för hur de formas i samspel med erfarenheter från undersökningar av omvärlden. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmågan att samtala om, tolka och framställa texter och olika estetiska uttryck med naturvetenskapligt innehåll. Undervisningen ska skapa förutsättningar för eleverna att kunna skilja mellan naturvetenskapliga och andra sätt att skildra omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla perspektiv på utvecklingen av naturvetenskapens världsbild och ges inblick i hur naturvetenskapen och kulturen ömsesidigt påverkar varandra. Genom undervisningen i ämnet fysik ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – använda kunskaper i fysik för att granska information, kommunicera och ta ställning i frågor som rör energi, teknik, miljö och samhälle, – genomföra systematiska undersökningar i fysik, och – använda fysikens begrepp, modeller och teorier för att beskriva och förklara fysikaliska samband i naturen och samhället.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Året runt i naturen

text: Kropp och hälsa

text: Kraft och rörelse

text: Material och ämnen i vår omgivning

text: Berättelser om natur och naturvetenskap

text: Metoder och arbetssätt

text: I årskurs 4–6

text: Fysiken i naturen och samhället

text: – Energins oförstörbarhet och flöde, olika typer av energikällor och deras påverkan på miljön samt energianvändningen i samhället.

text: – Enkla väderfenomen och deras orsaker, till exempel hur vindar uppstår. Hur väder kan observeras med hjälp av mätningar över tid.

text: Fysiken och vardagslivet

text: – Energiflöden mellan föremål som har olika temperatur. Hur man kan påverka energiflödet, till exempel med hjälp av kläder, termos och husisolering. – Elektriska kretsar med batterier och hur de kan kopplas samt hur de kan användas i vardaglig elektrisk utrustning, till exempel i ficklampor. – Magneters egenskaper och användning i hemmet och samhället. – Krafter och rörelser i vardagssituationer och hur de upplevs och kan beskrivas, till exempel vid cykling. – Hur ljud uppstår, breder ut sig och uppfattas av örat. – Ljusets utbredning från vanliga ljuskällor och hur detta kan förklara ljusområdens och skuggors form och storlek samt hur ljus uppfattas av ögat.

text: Fysiken och världsbilden

text: – Några historiska och nutida upptäckter inom fysikområdet och deras betydelse för människans levnadsvillkor och syn på världen. – Olika kulturers beskrivningar och förklaringar av naturen i skönlitteratur, myter och konst och äldre tiders naturvetenskap. – Solsystemets himlakroppar och deras rörelser i förhållande till varandra. Hur dag, natt, månader, år och årstider kan förklaras. – Människan i rymden och användningen av satelliter. – Tidmätning på olika sätt, från solur till atomur.

text: Fysikens metoder och arbetssätt

text: – Enkla systematiska undersökningar. Planering, utförande och utvärdering. – Mätningar och mätinstrument, till exempel klockor, måttband och vågar och hur de används i undersökningar. – Dokumentation av enkla undersökningar med tabeller, bilder och enkla skriftliga rapporter. – Tolkning och granskning av information med koppling till fysik, till exempel i faktatexter och tidningsartiklar.

text: I årskurs 7–9

text: Fysiken i naturen och samhället

text: – Energins flöde från solen genom naturen och samhället. Några sätt att lagra energi. Olika energislags energikvalitet samt deras för- och nackdelar för miljön. – Elproduktion, eldistribution och elanvändning i samhället. – Försörjning och användning av energi historiskt och i nutid samt tänkbara möjligheter och begränsningar i framtiden. – Väderfenomen och deras orsaker. Hur fysikaliska begrepp används inom meteorologin och kommuniceras i väderprognoser. – Fysikaliska modeller för att beskriva och förklara jordens strålningsbalans, växthuseffekten och klimatförändringar.

text: – Fysikaliska modeller för att beskriva och förklara uppkomsten av partikelstrålning och elektromagnetisk strålning samt strålningens påverkan på levande organismer. Hur olika typer av strålning kan användas i modern teknik, till exempel inom sjukvård och informationsteknik. – Partikelmodell för att beskriva och förklara fasers egenskaper och fasövergångar, tryck, volym, densitet och temperatur. Hur partiklarnas rörelser kan förklara materiens spridning i naturen. – Aktuella samhällsfrågor som rör fysik.

text: Fysiken och vardagslivet

text: – Krafter, rörelser och rörelseförändringar i vardagliga situationer och hur kunskaper om detta kan användas, till exempel i frågor om trafiksäkerhet. – Hävarmar och utväxling i verktyg och redskap, till exempel i saxar, spett, block och taljor. – Hur ljud uppstår, breder ut sig och kan registreras på olika sätt. Ljudets egenskaper och ljudmiljöns påverkan på hälsan. – Ljusets utbredning, reflektion och brytning i vardagliga sammanhang. Förklaringsmodeller för hur ögat uppfattar färg. – Sambanden mellan spänning, ström, resistans och effekt i elektriska kretsar och hur de används i vardagliga sammanhang. – Sambandet mellan elektricitet och magnetism och hur detta kan utnyttjas i vardaglig elektrisk utrustning.

text: Fysiken och världsbilden

text: – Historiska och nutida upptäckter inom fysikområdet och hur de har formats av och format världsbilder. Upptäckternas betydelse för teknik, miljö, samhälle och människors levnadsvillkor. – Aktuella forskningsområden inom fysik, till exempel elementarpartikelfysik och nanoteknik. – Naturvetenskapliga teorier om universums uppkomst i jämförelse med andra beskrivningar. – Universums utveckling och atomslagens uppkomst genom stjärnornas utveckling. – Universums uppbyggnad med himlakroppar, solsystem och galaxer samt rörelser hos och avstånd mellan dessa. – De fysikaliska modellernas och teoriernas användbarhet, begränsningar, giltighet och föränderlighet.

text: Fysikens metoder och arbetssätt

text: – Systematiska undersökningar. Formulering av enkla frågeställningar, planering, utförande och utvärdering. – Mätningar och mätinstrument och hur de kan kombineras för att mäta storheter, till exempel fart, tryck och effekt. – Sambandet mellan fysikaliska undersökningar och utvecklingen av begrepp, modeller och teorier. – Dokumentation av undersökningar med tabeller, diagram, bilder och skriftliga rapporter.

text: – Källkritisk granskning av information och argument som eleven möter i källor och samhällsdiskussioner med koppling till fysik.

text: 3.11 Kemi

text: Naturvetenskapen har sitt ursprung i människans nyfikenhet och behov av att veta mer om sig själv och sin omvärld. Kunskaper i kemi har stor betydelse för samhällsutvecklingen inom så skilda områden som hälsa, resurshushållning, materialutveckling och miljöteknik. Med kunskaper om materiens uppbyggnad och oförstörbarhet får människor redskap för att kunna bidra till en hållbar utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet kemi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om kemiska sammanhang och nyfikenhet på och intresse för att undersöka omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att ställa frågor om kemiska processer och materiens egenskaper och uppbyggnad utifrån egna upplevelser och aktuella händelser. Vidare ska undervisningen ge eleverna förutsättningar att söka svar på frågor med hjälp av både systematiska undersökningar och olika typer av källor. På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar ett kritiskt tänkande kring sina egna resultat, andras argument och olika informationskällor. Genom undervisningen ska eleverna också utveckla förståelse för att påståenden kan prövas och värderas med hjälp av naturvetenskapliga arbetsmetoder. Undervisningen ska ge eleverna möjligheter att använda och utveckla kunskaper och redskap för att formulera egna och granska andras argument i sammanhang där kunskaper i kemi har betydelse. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att hantera praktiska, etiska och estetiska valsituationer som rör energi, miljö, hälsa och samhälle. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förtrogenhet med kemins begrepp, modeller och teorier samt förståelse för hur dessa formas i samspel med erfarenheter från undersökningar av omvärlden. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmågan att samtala om, tolka och framställa texter och olika estetiska uttryck med naturvetenskapligt innehåll. Undervisningen ska skapa förutsättningar för eleverna att kunna skilja mellan naturvetenskapliga och andra sätt att skildra omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla perspektiv på utvecklingen av naturvetenskapens världsbild och ges inblick i hur naturvetenskapen och kulturen ömsesidigt har påverkat varandra. Genom undervisningen i ämnet kemi ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – använda kunskaper i kemi för att granska information, kommunicera och ta ställning i frågor som rör energi, miljö, hälsa och samhälle, – genomföra systematiska undersökningar i kemi, och – använda kemins begrepp, modeller och teorier för att beskriva och förklara kemiska samband i samhället, naturen och inuti människan.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Året runt i naturen

text: – Jordens, solens och månens rörelser i förhållande till varandra. Månens olika faser. Stjärnbilder och stjärnhimlens utseende vid olika tider på året. – Årstidsväxlingar i naturen och hur man känner igen årstider. Djurs och växters livscykler och anpassningar till olika årstider. – Djur och växter i närmiljön och hur de kan sorteras, grupperas och artbestämmas samt namn på några vanligt förekommande arter. – Enkla näringskedjor som beskriver samband mellan organismer i ekosystem.

text: Kropp och hälsa

text: Kraft och rörelse

text: Material och ämnen i vår omgivning

text: Berättelser om natur och naturvetenskap

text: Metoder och arbetssätt

text: I årskurs 4–6

text: Kemin i naturen

text: – Enkel partikelmodell för att beskriva och förklara materiens uppbyggnad, kretslopp och oförstörbarhet. Partiklars rörelser som förklaring till övergångar mellan fast form, flytande form och gasform. – Indelningen av ämnen och material utifrån egenskaperna utseende, ledningsförmåga, löslighet, brännbarhet, surt eller basiskt. – Vattnets egenskaper och kretslopp. – Luftens egenskaper och sammansättning. – Fotosyntes, förbränning och några andra grundläggande kemiska reaktioner.

text: Kemin i vardagen och samhället

text: – Materiens kretslopp genom råvarors förädling till produkter, hur de blir avfall som hanteras och sedan återgår till naturen. – Matens innehåll och näringsämnenas betydelse för hälsan. Historiska och nutida metoder för att förlänga matens hållbarhet. – Vanliga kemikalier i hemmet och samhället. Deras användning och påverkan på hälsan och miljön samt hur de är märkta och bör hanteras. – Fossila och förnybara bränslen. Deras betydelse för energianvändning och påverkan på klimatet.

text: Kemin och världsbilden

text: – Några historiska och nutida upptäckter inom kemiområdet och deras betydelse för människans levnadsvillkor och syn på världen. – Äldre tiders beskrivningar av materiens uppbyggnad. Kemins förändring från magi och mystik till modern vetenskap. – Olika kulturers beskrivningar och förklaringar av naturen i skönlitteratur, myter och konst och äldre tiders naturvetenskap.

text: Kemins metoder och arbetssätt

text: – Enkla systematiska undersökningar. Planering, utförande och utvärdering. – Några metoder för att dela upp lösningar och blandningar i deras olika beståndsdelar. – Dokumentation av enkla undersökningar med tabeller, bilder och enkla skriftliga rapporter. – Tolkning och granskning av information med koppling till kemi, till exempel i faktatexter och tidningsartiklar.

text: I årskurs 7–9

text: Kemin i naturen

text: – Partikelmodell för att beskriva och förklara materiens uppbyggnad, kretslopp och oförstörbarhet. Atomer, elektroner och kärnpartiklar. – Kemiska föreningar och hur atomer sätts samman till molekyl- och jonföreningar genom kemiska reaktioner. – Partikelmodell för att beskriva och förklara fasers egenskaper, fasövergångar och spridningsprocesser för materia i luft, vatten och mark. – Vatten som lösningsmedel och transportör av ämnen, till exempel i mark, växter och människokroppen. Lösningar, fällningar, syror och baser samt pH-värde. – Några kemiska processer i mark, luft och vatten ur miljö- och hälsosynpunkt. – Kolatomens egenskaper och funktion som byggsten i alla levande organismer. Kolatomens kretslopp. – Fotosyntes och förbränning samt energiomvandlingar i dessa reaktioner.

text: Kemin i vardagen och samhället

text: – Människans användning av energi- och naturresurser lokalt och globalt samt vad det innebär för en hållbar utveckling. – Kemiska processer vid framställning och återvinning av metaller, papper och plaster. Livscykelanalys av några vanliga produkter. – Olika faktorer som gör att material, till exempel järn och plast, bryts ner och hur nedbrytning kan förhindras. – Processer för att rena dricksvatten och avloppsvatten lokalt och globalt. – Innehållet i mat och drycker och dess betydelse för hälsan. Kemiska processer i människokroppen, till exempel matspjälkning. – Vanliga kemikalier i hemmet och i samhället, till exempel rengöringsprodukter, kosmetika, färger och bränslen samt hur de påverkar hälsan och miljön. – Hur man hanterar kemikalier och brandfarliga ämnen på ett säkert sätt. – Aktuella samhällsfrågor som rör kemi.

text: Kemin och världsbilden

text: – Historiska och nutida upptäckter inom kemiområdet och deras betydelse för världsbild, teknik, miljö, samhälle och människors levnadsvillkor. – Aktuella forskningsområden inom kemi, till exempel materialutveckling och nanoteknik. – De kemiska modellernas och teoriernas användbarhet, begränsningar, giltighet och föränderlighet. – Gruppering av atomslag ur ett historiskt perspektiv.

text: Kemins metoder och arbetssätt

text: – Systematiska undersökningar. Formulering av enkla frågeställningar, planering, utförande och utvärdering. – Separations- och analysmetoder, till exempel destillation och identifikation av ämnen.

text: – Sambandet mellan kemiska undersökningar och utvecklingen av begrepp, modeller och teorier. – Dokumentation av undersökningar med tabeller, diagram, bilder och skriftliga rapporter. – Källkritisk granskning av information och argument som eleven möter i olika källor och samhällsdiskussioner med koppling till kemi.

text: SAMHÄLLSORIENTERANDE ÄMNEN

text: 3.12 Geografi

text: Förutsättningarna för liv på jorden är unika, föränderliga och sårbara. Det är därför alla människors ansvar att förvalta jorden så att en hållbar utveckling blir möjlig. Samspelet mellan människan och hennes omgivning har gett upphov till många olika livsmiljöer. Geografi ger oss kunskap om dessa miljöer och kan bidra till förståelse av människans levnadsvillkor.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet geografi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om geografiska förhållanden och utvecklar en geografisk referensram och ett rumsligt medvetande. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om, och kunna göra jämförelser mellan, olika platser, regioner och levnadsvillkor. Eleverna ska även ges förutsättningar att utveckla en medvetenhet om de sammanhang där geografiska kunskaper är viktiga och användbara. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om vilka mänskliga verksamheter, och av naturen framkallade processer, som påverkar jordytans former och mönster. Den ska även bidra till att eleverna får erfarenheter av att tolka och bedöma konsekvenser av olika förändringar som sker i det geografiska rummet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förtrogenhet med hur man växlar mellan olika tids- och rumsperspektiv. Genom undervisningen ska eleverna utveckla kunskaper om hur människa, samhälle och natur samspelar och vilka konsekvenser det får för naturen och människors levnadsvillkor. Undervisningen ska ge eleverna kunskap om kartan och kännedom om viktiga namn, läges- och storleksrelationer så att de kan orientera sig och dra slutsatser om natur- och kulturlandskap och om människors levnadsvillkor. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att se världen ur ett helhetsperspektiv. Undervisningen ska även ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper i att göra geografiska analyser av omvärlden och att presentera resultaten med hjälp av geografiska begrepp. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om varför intressekonflikter om naturresurser uppstår. Undervisningen ska också medverka till att eleverna utvecklar kunskaper om hur vi kan påverka framtiden i riktning mot en mer acceptabel levnadsmiljö för alla. Genom undervisningen i ämnet geografi ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – analysera hur naturens egna processer och människors verksamheter formar och förändrar livsmiljöer i olika delar av världen,

text: – utforska och analysera samspel mellan människa, samhälle och natur i olika delar av världen, – göra geografiska analyser av omvärlden och värdera resultaten med hjälp av kartor och andra geografiska källor, teorier, metoder och tekniker, och – värdera lösningar på olika miljö- och utvecklingsfrågor utifrån överväganden kring etik och hållbar utveckling.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Att leva tillsammans

text: – Skildringar av livet förr och nu i barnlitteratur, sånger och filmer, till exempel skildringar av familjeliv och skola. Minnen berättade av människor som lever nu. – Att flytta inom ett land och mellan länder. Vad detta kan ha för orsaker och få för konsekvenser. – Livsfrågor med betydelse för eleven, till exempel gott och ont, rätt och orätt, kamratskap, könsroller, jämställdhet och relationer. – Normer och regler i elevens livsmiljö, till exempel i skolan och i sportsammanhang. – Trafikregler och hur man beter sig i trafiken på ett säkert sätt.

text: Att leva i närområdet

text: – Förutsättningar i natur och miljö för befolkning och bebyggelse, till exempel mark, vatten och klimat. – Hemortens historia. Vad närområdets platser, byggnader och vardagliga föremål kan berätta om barns, kvinnors och mäns levnadsvillkor under olika perioder. – Kristendomens roll i skolan och på hemorten förr i tiden. – Religioner och platser för religionsutövning i närområdet. – Centrala samhällsfunktioner, till exempel sjukvård, räddningstjänst och skola. – Yrken och verksamheter i närområdet.

text: Att leva i världen

text: – Jordgloben. Kontinenternas och världshavens lägen på jordgloben. Namn och läge på världsdelarna samt på länder och platser som är betydelsefulla för eleven. – Människans uppkomst, vandringar, samlande och jakt samt införandet av jordbruk. – Tidsbegreppen stenålder, bronsålder och järnålder. – Hur forntiden kan iakttas i vår tid genom spår i naturen och i språkliga uttryck. – Berättelser om gudar och hjältar i antik och nordisk mytologi och hur man kan se på dem i vår egen tid.

text: – Några högtider, symboler och berättelser inom kristendom, islam och judendom. Några berättelser ur Bibeln och deras innebörd samt några av de vanligaste psalmerna. – Miljöfrågor utifrån elevens vardag, till exempel frågor om trafik, energi och matvaror. – Grundläggande mänskliga rättigheter såsom alla människors lika värde samt barnets rättigheter i enlighet med konventionen om barnets rättigheter (barnkonventionen). – Hur möten, till exempel klassråd, organiseras och genomförs. – Pengars användning och värde. Olika exempel på betalningsformer och vad några vanliga varor och tjänster kan kosta. – Aktuella samhällsfrågor i olika medier.

text: Att undersöka verkligheten

text: – Metoder för att söka information från olika källor: intervjuer, observationer och mätningar. Hur man kan värdera och bearbeta källor och information. – Rumsuppfattning med hjälp av mentala kartor och fysiska kartor över till exempel närområdet och skolvägar. Storleksrelationer och väderstreck samt rumsliga begrepp, till exempel plats, läge och gräns. – Tidslinjer och tidsbegreppen dåtid, nutid och framtid.

text: I årskurs 4–6

text: Livsmiljöer

text: – Jordytan och på vilka sätt den formas och förändras av människans markutnyttjande och naturens egna processer, till exempel plattektonik och erosion. Vilka konsekvenser detta får för människor och natur. – De svenska, nordiska och övriga europeiska natur- och kulturlandskapen. Processen bakom samt deras utmärkande drag och utbredning. – Jordens naturresurser, till exempel vatten, odlingsmark, skogar och fossila bränslen. Var på jorden olika resurser finns och vad de används till. Vattnets betydelse, dess fördelning och kretslopp. – Fördelningen av Sveriges, Nordens och övriga Europas befolkning samt orsaker till fördelningen och konsekvenser av denna.

text: Geografins metoder, begrepp och arbetssätt

text: – Namn och läge på Sveriges landskap samt orter, berg, hav och vatten i Sverige samt huvuddragen för övriga Norden. – Namn och läge på övriga Europas länder samt viktigare öar, vatten, berg, regioner och orter. – Kartan och dess uppbyggnad med färger, symboler och skala. Topografiska och tematiska kartor. – Insamlingar och mätningar av geografiska data från närområdet, till exempel åldersfördelning, trafikflöden och vattenförbrukning. – Fältstudier för att undersöka natur- och kulturlandskap, till exempel hur marken används i närmiljön.

text: – Centrala ord och begrepp som behövs för att kunna läsa, skriva och samtala om geografi.

text: Miljö, människor och hållbarhetsfrågor

text: – Hur val och prioriteringar i vardagen kan påverka miljön och bidra till en hållbar utveckling. – Ojämlika levnadsvillkor i världen, till exempel olika tillgång till utbildning, hälsovård och naturresurser samt några bakomliggande orsaker till detta. Enskilda människors och organisationers arbete för att förbättra människors levnadsvillkor.

text: I årskurs 7–9

text: Livsmiljöer

text: – Jordens klimat- och vegetationszoner samt på vilka sätt klimatet påverkar människors levnadsvillkor. – Klimatförändringar, olika förklaringar till dessa och vilka konsekvenser förändringarna kan få för människan, samhället och miljön i olika delar av världen. – Var olika varor och tjänster produceras och konsumeras samt hur varor transporteras. Hur människors försörjning och handelsmönster har förändrats över tid. – Hur jordens befolkning är fördelad över jordklotet samt orsaker till och konsekvenser av den ojämna befolkningsfördelningen. Migration och urbanisering och orsaker till och konsekvenser av detta.

text: – Namn och läge på världsdelarnas viktigare länder, vatten, öar, berg, öknar, regioner och orter. – Kartan och dess uppbyggnad med gradnät, färger, symboler och olika skalor. Topografiska och olika tematiska kartor. – Metoder för att samla in, bearbeta, värdera och presentera geografiska data, till exempel om klimat, hälsa och handel, med hjälp av kartor, geografiska informationssystem (GIS) och geografiska verktyg som finns tillgängliga på Internet, till exempel satellitbilder. – Fältstudier av natur- och kulturlandskap, till exempel av samhällsplanering i närsamhället. – Centrala ord och begrepp som behövs för att kunna läsa, skriva och samtala om geografi.

text: Miljö, människor och hållbarhetsfrågor

text: – Sårbara platser och naturgivna risker och hot, till exempel översvämningar, torka och jordbävningar, och vilka konsekvenser det får för natur- och kulturlandskapet. – På vilka sätt sårbara platser kan identifieras och hur individer, grupper och samhällen kan förebygga risker. – Intressekonflikter om naturresurser, till exempel om tillgång till vatten och mark. 51

text: – Förnybara energitillgångar, till exempel sol- och vindenergi och alternativa drivmedel. – Förekomst av och orsaker till fattigdom och ohälsa i olika delar av världen. – Samband mellan fattigdom, ohälsa och faktorer som befolkningstäthet, klimat och naturresurser.

text: 3.13 Historia

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet historia ska syfta till att eleverna utvecklar såväl kunskaper om historiska sammanhang, som sin historiska bildning och sitt historiemedvetande. Detta innebär en insikt om att det förflutna präglar vår syn på nutiden och därmed uppfattningen om framtiden. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper om historiska förhållanden, historiska begrepp och metoder och om hur historia kan användas för olika syften. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar historiska kunskaper om likheter och skillnader i människors levnadsvillkor och värderingar. Därigenom ska eleverna få förståelse för olika kulturella sammanhang och levnadssätt. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att tillägna sig en historisk referensram och en fördjupad förståelse för nutiden. De ska också få möjlighet att utveckla en kronologisk överblick över hur kvinnor och män genom tiderna har skapat och förändrat samhällen och kulturer. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på historia och bidra till att de utvecklar kunskaper om hur vi kan veta något om det förflutna genom historiskt källmaterial och möten med platser och människors berättelser. Eleverna ska genom undervisningen även ges förutsättningar att utveckla förmågan att ställa frågor till och värdera källor som ligger till grund för historisk kunskap. Undervisningen ska vidare bidra till att eleverna utvecklar förståelse för att varje tids människor måste bedömas utifrån sin samtids villkor och värderingar. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse för hur historiska berättelser används i samhället och i vardagslivet. Därigenom ska eleverna få olika perspektiv på sina egna och andras identiteter, värderingar och föreställningar. Genom undervisningen i ämnet historia ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – använda en historisk referensram som innefattar olika tolkningar av tidsperioder, händelser, gestalter, kulturmöten och utvecklingslinjer, – kritiskt granska, tolka och värdera källor som grund för att skapa historisk kunskap,

text: – reflektera över sin egen och andras användning av historia i olika sammanhang och utifrån olika perspektiv, och – använda historiska begrepp för att analysera hur historisk kunskap ordnas, skapas och används.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Att leva tillsammans

text: Att leva i närområdet

text: Att leva i världen

text: Att undersöka verkligheten

text: I årskurs 4–6

text: Kring forntiden och medeltiden, till cirka 1500

text: – Norden befolkas. De utmärkande dragen för stenåldern, bronsåldern och järnåldern. – Nordens kulturmöten med övriga Europa och andra delar av världen genom ökad handel och migration, till exempel genom vikingatidens resor och medeltidens handelssystem. – De nordiska staternas bildande. – Kristendomens införande i Norden. Religionens betydelse för kulturer och stater i Sverige och de övriga nordiska länderna samt konsekvenser av dessa förändringar för olika människor och grupper. – Några av de europeiska upptäcktsresorna, deras betydelse och konsekvenser. – Vad arkeologiska fynd, till exempel myntskatter och fynd av föremål från andra kulturer kan berätta om kulturmöten och om likheter och skillnader i levnadsvillkor för barn, kvinnor och män.

text: Norden och Östersjöriket Sverige, cirka 1500–1700

text: – Nordens och Östersjöområdets deltagande i ett globalt utbyte, till exempel av handelsvaror, språk och kultur. – Den svenska statens framväxt och organisation. – Det svenska Östersjöriket. Orsakerna till dess uppkomst och konsekvenser för olika människor och grupper runt Östersjön. Migration till och från samt inom det svenska riket.

text: – Reformationen och dess konsekvenser för Sverige och övriga Europa. – Vad historiska källor, till exempel brev och andra dokument, kan berätta om likheter och skillnader i levnadsvillkor för barn, kvinnor och män jämfört med i dag.

text: Ökat utbyte och jordbrukets omvandling, cirka 1700–1850

text: – Sveriges och Nordens ekonomiska och kulturella globala utbyte, till exempel i form av järnexport och genom resor till Asien. – Jordbrukets omvandling och dess konsekvenser för människor. – Den stora folkökningen samt dess orsaker och konsekvenser för olika människor och grupper. – Framväxten av parlamentarism, partiväsen och nya lagar i Sverige. – Vad historiska källor, till exempel dagböcker och arkivmaterial, kan berätta om Sveriges historia och om likheter och skillnader i levnadsvillkor för barn, kvinnor och män.

text: Hur historia används och historiska begrepp

text: – Exempel på hur forntiden, medeltiden, 1500-talet, 1600-talet och 1700-talet kan avläsas i våra dagar genom traditioner, namn, språkliga uttryck, byggnader, städer och gränser. – Hur historiska personer och händelser, till exempel drottning Kristina, Karl XII och häxprocesserna, har framställts på olika sätt genom olika tolkningar och under skilda tider. – Vad begreppen förändring, likheter och skillnader, kronologi, orsak och konsekvens, källor och tolkning betyder och hur de används i historiska sammanhang. – Tidsbegreppen vikingatiden, medeltiden, stormaktstiden och frihetstiden samt olika syn på deras betydelser.

text: I årskurs 7–9

text: Forna civilisationer, från förhistorisk tid till cirka 1700

text: – Jämförelser mellan några högkulturers framväxt och utveckling fram till 1700-talet, till exempel i Afrika, Amerika och Asien. – Antiken, dess utmärkande drag som epok och dess betydelse för vår egen tid. – Vad historiska källor från någon högkultur, till exempel i Asien eller Amerika, kan berätta om likheter och skillnader i levnadsvillkor för barn, kvinnor och män.

text: Industrialisering, samhällsomvandling och idéströmningar, cirka 1700–1900

text: – Den ökade världshandeln mellan Europa, Asien, Afrika och Amerika. – Industrialiseringen i Europa och Sverige. Olika historiska förklaringar till industrialiseringen, samt konsekvenser för olika samhällsgruppers och människors levnadsvillkor i Sverige, Norden, Europa och några olika delar av världen. Migration inom och mellan länder.

text: – Revolutioner och framväxten av nya idéer, samhällsklasser och politiska ideologier. – Vad historiska källor kan berätta om människors och gruppers strävan att påverka och förbättra sina egna och andras levnadsvillkor, till exempel genom uppfinningar, bildandet av fackföreningar och kampen mot slaveri.

text: Imperialism och världskrig, cirka 1800–1950

text: – Den europeiska dominansen, imperialism och kolonialism. – Nationalism och olika former av demokrati och diktatur i Europa och i andra delar av världen. – De båda världskrigen, deras orsaker och följder. Förtryck, folkfördrivningar och folkmord. Förintelsen och Gulag. – Historiska berättelser från skilda delar av världen med skildringar av människors upplevelser av förtryck, till exempel i form av kolonialism, rasism eller totalitär diktatur och motstånd mot detta.

text: Demokratisering, efterkrigstid och globalisering, cirka 1900 till nutid

text: – Demokratisering i Sverige. Bildandet av politiska partier, nya folkrörelser, till exempel kvinnorörelsen, och kampen för allmän rösträtt för kvinnor och män. Kontinuitet och förändring i synen på kön, jämställdhet och sexualitet. – Framväxten av det svenska välfärdssamhället. – Historiska perspektiv på urfolket samernas och de övriga nationella minoriteternas situation i Sverige. – Kalla krigets konflikter, Sovjetunionens sönderfall och nya maktförhållanden i världen. – FN, nordiskt samarbete och framväxten av Europeiska unionen (EU). – Aktuella konflikter i världen och historiska perspektiv på dessa. – Hur historiska källor och berättelser om en familjs eller släkts historia speglar övergripande förändringar i människors levnadsvillkor.

text: – Exempel på hur 1800- och 1900-talet kan avläsas i våra dagar genom traditioner, namn, språkliga uttryck, byggnader, städer och gränser. – Hur historia kan användas för att skapa eller stärka gemenskaper, till exempel inom familjen, föreningslivet, organisationer och företag. – Hur historia kan användas för att skapa eller stärka nationella identiteter. – Hur historia kan användas för att förstå hur den tid som människor lever i påverkar deras villkor och värderingar. – Vad begreppen kontinuitet och förändring, förklaring, källkritik och identitet betyder och hur de används i historiska sammanhang. – Några historiska begrepp, till exempel antiken, mellankrigstiden, efterkrigstiden och kalla kriget samt olika syn på deras betydelser.

text: 3.14 Religionskunskap

text: Människor har i alla tider och alla samhällen försökt att förstå och förklara sina levnadsvillkor och de sociala sammanhang som de ingår i. Religioner

text: och andra livsåskådningar är därför centrala inslag i den mänskliga kulturen. I dagens samhälle, som är präglat av mångfald, är kunskaper om religioner och andra livsåskådningar viktiga för att skapa ömsesidig förståelse mellan människor.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet religionskunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om religioner och andra livsåskådningar i det egna samhället och på andra håll i världen. Genom undervisningen ska eleverna bli uppmärksamma på hur människor inom olika religiösa traditioner lever med, och uttrycker, sin religion och tro på olika sätt. Undervisningen ska allsidigt belysa vilken roll religioner kan spela i samhället, både i fredssträvanden och konflikter, för att främja social sammanhållning och som orsak till segregation. Undervisningen ska även ge kunskap om och förståelse för hur kristna traditioner har påverkat det svenska samhället och dess värderingar. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att kunna tolka kulturella uttryck med anknytning till religiösa traditioner. Eleverna ska också ges möjligheter att utveckla kunskap om hur man kritiskt granskar källor och samhällsfrågor med koppling till religioner och andra livsåskådningar. Undervisningen ska stimulera eleverna att reflektera över olika livsfrågor, sin identitet och sitt etiska förhållningssätt. På så sätt ska undervisningen skapa förutsättningar för eleverna att utveckla en personlig livshållning och förståelse för sitt eget och andra människors sätt att tänka och leva. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur olika religioner och livsåskådningar ser på frågor som rör kön, jämställdhet, sexualitet och relationer. Eleverna ska vidare ges förutsättningar att kunna analysera och ta ställning i etiska och moraliska frågor. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förståelse för hur människors värderingar hänger samman med religioner och andra livsåskådningar. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar beredskap att handla ansvarsfullt i förhållande till sig själva och sin omgivning. Genom undervisningen i ämnet religionskunskap ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – analysera kristendomen, andra religioner och livsåskådningar samt olika tolkningar och bruk inom dessa, – analysera hur religioner påverkar och påverkas av förhållanden och skeenden i samhället, – reflektera över livsfrågor och sin egen och andras identitet, – resonera och argumentera kring moraliska frågeställningar och värderingar utifrån etiska begrepp och modeller, och – söka information om religioner och andra livsåskådningar och värdera källornas relevans och trovärdighet.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Att leva tillsammans

text: Att leva i närområdet

text: Att leva i världen

text: – Jordgloben. Kontinenternas och världshavens lägen på jordgloben. Namn och läge på världsdelarna samt på länder och platser som är betydelsefulla för eleven. – Människans uppkomst, vandringar, samlande och jakt samt införandet av jordbruk. – Tidsbegreppen stenålder, bronsålder och järnålder. – Hur forntiden kan iakttas i vår tid genom spår i naturen och i språkliga uttryck. – Berättelser om gudar och hjältar i antik och nordisk mytologi och hur man kan se på dem i vår egen tid. – Några högtider, symboler och berättelser inom kristendom, islam och judendom. Några berättelser ur Bibeln och deras innebörd samt några av de vanligaste psalmerna. – Miljöfrågor utifrån elevens vardag, till exempel frågor om trafik, energi och matvaror. – Grundläggande mänskliga rättigheter såsom alla människors lika värde samt barnets rättigheter i enlighet med konventionen om barnets rättigheter (barnkonventionen).

text: – Hur möten, till exempel klassråd, organiseras och genomförs. – Pengars användning och värde. Olika exempel på betalningsformer och vad några vanliga varor och tjänster kan kosta. – Aktuella samhällsfrågor i olika medier.

text: Att undersöka verkligheten

text: I årskurs 4–6

text: Religioner och andra livsåskådningar

text: – Ritualer och religiöst motiverade levnadsregler samt heliga platser och rum i kristendomen och i de andra världsreligionerna islam, judendom, hinduism och buddhism. – Centrala tankegångar bakom ritualer, levnadsregler och heliga platser i kristendomen och de andra världsreligionerna, till exempel som de uttrycks i religiösa berättelser i Bibeln och andra urkunder. – Berättelser från fornskandinavisk och äldre samisk religion. – Begreppen religion och livsåskådning.

text: Religion och samhälle

text: – Kristendomens betydelse för värderingar och kultur i det svenska samhället förr och nu. Kristna högtider och traditioner med koppling till kyrkoåret, till exempel sånger och psalmer. – Hur spår av fornskandinavisk religion kan iakttas i dagens samhälle.

text: Identitet och livsfrågor

text: – Hur olika livsfrågor, till exempel vad som är viktigt i livet och vad det innebär att vara en bra kamrat, skildras i populärkulturen. – Hur olika livsfrågor, till exempel synen på kärlek och vad som händer efter döden, skildras i religioner och andra livsåskådningar. – Vad religioner och andra livsåskådningar kan betyda för människors identitet, livsstil och grupptillhörighet.

text: Etik

text: – Några etiska begrepp, till exempel rätt och orätt, jämlikhet och solidaritet. – Vardagliga moraliska frågor som rör flickors och pojkars identiteter och roller, jämställdhet, sexualitet, sexuell läggning samt utanförskap och kränkning. – Frågor om vad ett bra liv kan vara och vad det kan innebära att göra gott. 59

text: I årskurs 7–9

text: Religioner och andra livsåskådningar

text: – Centrala tankegångar och urkunder inom kristendomen samt utmärkande drag för kristendomens tre stora inriktningar: protestantism, katolicism och ortodoxi. – Centrala tankegångar och urkunder i världsreligionerna islam, judendom, hinduism och buddhism. – Varierande tolkningar och bruk inom världsreligionerna i dagens samhälle. – Huvuddragen i världsreligionernas historia. – Nya religiösa rörelser, nyreligiositet och privatreligiositet samt hur detta tar sig uttryck. – Sekulära livsåskådningar, till exempel humanism.

text: Religion och samhälle

text: – Kristendomen i Sverige. Från enhetskyrka till religiös mångfald och sekularisering. – Sambandet mellan samhälle och religion i olika tider och på olika platser. – Religionernas roll i några aktuella politiska skeenden och konflikter utifrån ett kritiskt förhållningssätt. – Konflikter och möjligheter i sekulära och pluralistiska samhällen, till exempel i frågor om religionsfrihet, sexualitet och synen på jämställdhet.

text: Identitet och livsfrågor

text: – Hur olika livsfrågor, till exempel meningen med livet, relationer, kärlek och sexualitet, skildras i populärkulturen. – Hur religioner och andra livsåskådningar kan forma människors identiteter och livsstilar. – Riter, till exempel namngivning och konfirmation, och deras funktion vid formandet av identiteter och gemenskaper i religiösa och sekulära sammanhang.

text: Etik

text: – Vardagliga moraliska dilemman. Analys och argumentation utifrån etiska modeller, till exempel konsekvens- och pliktetik. – Föreställningar om det goda livet och den goda människan kopplat till olika etiska resonemang, till exempel dygdetik. – Etiska frågor samt människosynen i några religioner och andra livsåskådningar. – Etiska begrepp som kan kopplas till frågor om hållbar utveckling, mänskliga rättigheter och demokratiska värderingar, till exempel frihet och ansvar.

text: 3.15 Samhällskunskap

text: Människor har alltid varit beroende av att samarbeta när de skapar och utvecklar samhällen. I dag står människor i olika delar av världen inför både möjligheter och problem kopplade till globalisering, interkulturella relationer

text: och hållbar samhällsutveckling. Kunskaper om samhället ger oss verktyg så att vi kan orientera oss och ta ansvar för vårt handlande i en komplex värld.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet samhällskunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om hur individen och samhället påverkar varandra. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en helhetssyn på samhällsfrågor och samhällsstrukturer. I en sådan helhetssyn är sociala, ekonomiska, miljömässiga, rättsliga, mediala och politiska aspekter centrala. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att se samhällsfrågor ur olika perspektiv. På så sätt ska eleverna utveckla förståelse för sina egna och andra människors levnadsvillkor, betydelsen av jämställdhet, hur olika intressen och åsikter uppstår och kommer till uttryck och hur olika aktörer försöker påverka samhällsutvecklingen. Undervisningen ska ge eleverna verktyg att hantera information i vardagsliv och studier och kunskaper om hur man söker och värderar information från olika källor. Genom undervisningen ska eleverna också ges förutsättningar att utveckla kunskaper om hur man kritiskt granskar samhällsfrågor och samhällsstrukturer. Eleverna ska vidare ges möjlighet att utveckla kunskaper om samhällsvetenskapliga begrepp och modeller. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förtrogenhet med de mänskliga rättigheterna och med demokratiska processer och arbetssätt. Den ska också bidra till att eleverna tillägnar sig kunskaper om, och förmågan att reflektera över, värden och principer som utmärker ett demokratiskt samhälle. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utifrån personliga erfarenheter och aktuella händelser uttrycka och pröva sina ställningstaganden i möten med andra uppfattningar. Därigenom ska eleverna stimuleras att engagera sig och delta i ett öppet meningsutbyte om samhällsfrågor. Genom undervisningen i ämnet samhällskunskap ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – reflektera över hur individer och samhällen formas, förändras och samverkar, – analysera och kritiskt granska lokala, nationella och globala samhällsfrågor ur olika perspektiv, – analysera samhällsstrukturer med hjälp av samhällsvetenskapliga begrepp och modeller, – uttrycka och värdera olika ståndpunkter i till exempel aktuella samhällsfrågor och argumentera utifrån fakta, värderingar och olika perspektiv, – söka information om samhället från medier, Internet och andra källor och värdera deras relevans och trovärdighet, – reflektera över mänskliga rättigheter samt demokratiska värden, principer, arbetssätt och beslutsprocesser.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Att leva tillsammans

text: Att leva i närområdet

text: Att leva i världen

text: Att undersöka verkligheten

text: I årskurs 4–6

text: Individer och gemenskaper

text: – Familjen och olika samlevnadsformer. Sexualitet, könsroller och jämställdhet. – Sociala skyddsnät för barn i olika livssituationer, i skolan och i samhället. – Urfolket samerna och övriga nationella minoriteter i Sverige. De nationella minoriteternas rättigheter.

text: Information och kommunikation

text: – Informationsspridning, reklam och opinionsbildning i olika medier. Hur sexualitet och könsroller framställs i medier och populärkultur. – Hur man urskiljer budskap, avsändare och syfte i olika medier med ett källkritiskt förhållningssätt.

text: Rättigheter och rättsskipning

text: – Samhällets behov av lagstiftning, några olika lagar och påföljder samt kriminalitet och dess konsekvenser för individen, familjen och samhället. – De mänskliga rättigheterna, deras innebörd och betydelse, inklusive barnets rättigheter i enlighet med barnkonventionen.

text: Samhällsresurser och fördelning

text: – Privatekonomi och relationen mellan arbete, inkomst och konsumtion. – Det offentligas ekonomi. Vad skatter är och vad kommuner, landsting och stat använder skattepengarna till. – Ekonomiska villkor för barn i Sverige och i olika delar av världen. Några orsaker till, och konsekvenser av, välstånd och fattigdom.

text: Beslutsfattande och politiska idéer

text: – Vad demokrati är och hur demokratiska beslut fattas. Det lokala beslutsfattandet, till exempel i elevråd och föreningar. Hur individer och grupper kan påverka beslut. – Politiska val och partier i Sverige. Riksdagen och regeringen och deras olika uppdrag. Politiska skiljelinjer i aktuella politiska frågor som har betydelse för eleven.

text: I årskurs 7–9

text: Individer och gemenskaper

text: – Ungdomars identiteter, livsstilar och välbefinnande och hur detta påverkas, till exempel av socioekonomisk bakgrund, kön och sexuell läggning. – Sveriges befolkning, dess storlek, sammansättning och geografiska fördelning. Konsekvenser av detta, till exempel socialt, kulturellt och ekonomiskt. – Svenska välfärdsstrukturer och hur de fungerar, till exempel sjukvårdssystemet, pensionssystemet och arbetslöshetsförsäkringen. Vilket ekonomiskt ansvar som vilar på enskilda individer och familjer och vad som finansieras genom gemensamma medel. – Immigration till Sverige förr och nu. Integration och segregation i samhället.

text: Information och kommunikation

text: – Mediernas roll som informationsspridare, opinionsbildare, underhållare och granskare av samhällets maktstrukturer. – Olika slags medier, deras uppbyggnad och innehåll, till exempel en dagstidnings olika delar. Nyhetsvärdering och hur den kan påverka människors bilder av omvärlden. Hur individer och grupper framställs, till exempel utifrån kön och etnicitet. – Möjligheter och risker förknippade med Internet och kommunikation via elektroniska medier.

text: Rättigheter och rättsskipning

text: – De mänskliga rättigheterna inklusive barnets rättigheter i enlighet med barnkonventionen. Deras innebörd och betydelse samt diskrimineringsgrunderna i svensk lag. – Olika organisationers arbete för att främja mänskliga rättigheter. – Hur mänskliga rättigheter kränks i olika delar av världen. – De nationella minoriteterna och samernas ställning som urfolk i Sverige samt vad deras särställning och rättigheter innebär. – Demokratiska fri- och rättigheter samt skyldigheter för medborgare i demokratiska samhällen. Etiska och demokratiska dilemman som hänger samman med demokratiska rättigheter och skyldigheter. – Rättssystemet i Sverige och principer för rättssäkerhet. Hur normuppfattning och lagstiftning påverkar varandra. Kriminalitet, våld och organiserad brottslighet. Kriminalvårdens uppgifter och brottsoffers situation.

text: Samhällsresurser och fördelning

text: – Hur hushållens, företagens och det offentligas ekonomi hänger samman. Orsaker till förändringar i samhällsekonomin och vilka effekter de kan få för individer och grupper. – Hur länders och regioners ekonomier hänger samman och hur olika regioners ekonomier förändras i en globaliserad värld. – Arbetsmarknadens och arbetslivets förändringar och villkor, till exempel arbetsmiljö och arbetsrätt. Utbildningsvägar, yrkesval och entreprenörskap i ett globalt samhälle. Några orsaker till individens val av yrke och till löneskillnader. – Skillnader mellan människors ekonomiska resurser, makt och inflytande beroende på kön, etnicitet och socioekonomisk bakgrund. Sambanden mellan socioekonomisk bakgrund, utbildning, boende och välfärd. Begreppen jämlikhet och jämställdhet.

text: Beslutsfattande och politiska idéer

text: – Politiska ideologier och hur skiljelinjerna i det svenska partiväsendet har utvecklats. – Sveriges politiska system med Europeiska unionen, riksdag, regering, landsting och kommuner. Var olika beslut fattas och hur de påverkar individer, grupper och samhället i stort. Sveriges grundlagar. – Några olika stats- och styrelseskick i världen. – Aktuella samhällsfrågor, hotbilder och konflikter i Sverige och världen. FN:s syfte och huvudsakliga uppdrag, andra former av internationell konflikthantering och folkrätten i väpnade konflikter. – Europeiskt och nordiskt samarbete, dess bakgrund och innehåll. – Individers och gruppers möjligheter att påverka beslut och samhällsutveckling samt hur man inom ramen för den demokratiska processen kan påverka beslut.

text: 3.16 Slöjd

text: Att tillverka föremål och bearbeta material med hjälp av redskap är ett sätt för människan att tänka och uttrycka sig. Slöjdande är en form av skapande som innebär att finna konkreta lösningar inom hantverkstradition och design utifrån behov i olika situationer. Slöjd innebär manuellt och intellektuellt arbete i förening vilket utvecklar kreativitet, och stärker tilltron till förmågan att klara uppgifter i det dagliga livet. Dessa förmågor är betydelsefulla för både individers och samhällens utveckling.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet slöjd ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i olika hantverk och förmågan att arbeta med olika material och uttrycksformer. Eleverna ska ges möjligheter att utveckla sin skicklighet i en process där tanke, sinnesupplevelse och handling samverkar. Undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utveckla idéer, överväga olika lösningar, framställa föremål och värdera resultat. På så sätt ska

text: undervisningen bidra till att väcka elevernas nyfikenhet att utforska och experimentera med olika material och att ta sig an utmaningar på ett kreativt sätt. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om färg, form, funktion och konstruktion och om hur dessa kunskaper kan kombineras med medvetna val av material och teknik. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förtrogenhet med begrepp som beskriver arbetsprocesser, redskap och slöjdföremåls estetiska uttryck. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljö och säkerhetsfrågor och om hur man väljer och hanterar material för att främja en hållbar utveckling. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar medvetenhet om estetiska traditioner och uttryck samt förståelse för slöjd, hantverk och design från olika kulturer och tidsperioder. Genom undervisningen i ämnet slöjd ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – formge och framställa föremål i olika material med hjälp av lämpliga redskap, verktyg och hantverkstekniker, – välja och motivera tillvägagångssätt i slöjdarbetet utifrån syftet med arbetet och utifrån kvalitets- och miljöaspekter, – analysera och värdera arbetsprocesser och resultat med hjälp av slöjdspecifika begrepp, och – tolka slöjdföremåls estetiska och kulturella uttryck.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Slöjdens material, redskap och hantverkstekniker

text: – Metall, textil och trä. Materialens egenskaper och användningsområden. – Handverktyg och redskap, hur de benämns och hur de används på ett säkert och ändamålsenligt sätt. – Enkla former av några hantverkstekniker, till exempel metalltrådsarbete, sågning och tovning. – Enkla skisser och arbetsbeskrivningar, hur de kan läsas, följas och kopplas till enkla beräkningar.

text: Slöjdens arbetsprocesser

text: – Slöjdarbetets olika delar: idéutveckling, överväganden, framställning och muntlig värdering av arbetsprocessen. – Utforskande av materialens, redskapens och verktygens möjligheter.

text: Slöjdens estetiska och kulturella uttrycksformer

text: – Berättelser som inspirationskällor och förebilder för egna idéer och skapande. – Hur färg, form och material påverkar slöjdföremåls uttryck.

text: Slöjden i samhället

text: – Slöjdföremåls funktion och betydelse som bruks- och prydnadsföremål. 66 – Några slöjdmaterials ursprung, till exempel ull och svenska träslag.

text: I årskurs 4–6

text: – Metall, textil och trä. Materialens egenskaper, deras användningsområden och kombinationsmöjligheter. – Handverktyg, redskap och maskiner, hur de benämns och hur de används på ett säkert och ändamålsenligt sätt. – Några former av hantverkstekniker, till exempel virkning och urholkning. Begrepp som används i samband med de olika teknikerna. – Två- och tredimensionella skisser, modeller, mönster och arbetsbeskrivningar och hur de kan läsas, följas och kopplas till matematiska beräkningar.

text: Slöjdens arbetsprocesser

text: – Slöjdarbetets olika delar: idéutveckling, överväganden, framställning och värdering av arbetsprocessen. Hur delarna i arbetsprocessen samverkar till en helhet. – Undersökande av olika materials och hantverksteknikers möjligheter. – Dokumentation av arbetsprocessen i ord och bild, till exempel i en loggbok.

text: – Hantverk och slöjdtraditioner från olika kulturer som inspirationskällor och förebilder för egna idéer och skapande. – Hur olika kombinationer av färg, form och material påverkar slöjdföremåls estetiska uttryck. – Hur symboler och färger används inom barn- och ungdomskulturer och vad de signalerar.

text: Slöjden i samhället

text: – Slöjdverksamhetens betydelse för individen och samhället, historiskt och i nutid. – Resurshushållning, till exempel genom reparationer och återanvändning av material.

text: I årskurs 7–9

text: – Metall, trä och textil, deras kombinationsmöjligheter med varandra och med andra material, till exempel nyproducerade och återanvända material. – Handverktyg, redskap och maskiner hur de benämns och hur de används på ett säkert och ändamålsenligt sätt. – Utvecklade former av hantverkstekniker, till exempel gjutning, vävning och svarvning. Begrepp som används i samband med dessa. – Två- och tredimensionella skisser, modeller, mönster och arbetsbeskrivningar och hur de kan läsas, följas och kopplas till matematiska beräkningar. – Arbetsmiljö och ergonomi, till exempel ljudnivå och arbetsställningar.

text: Slöjdens arbetsprocesser

text: – Slöjdarbetets olika delar: idéutveckling, överväganden, framställning och värdering och hur delarna i arbetsprocessen samverkar och påverkar resultatet. – Undersökande av olika materials form, funktion och konstruktionsmöjligheter. – Dokumentation i ord och bild av arbetsprocessen och resultatet.

text: – Arkitektur, konst och design som inspirationskällor och förebilder vid bearbetning av egna idéer. – Egen formgivning med hjälp av olika material, färger och former. – Mode och trender, vad dessa uttryck signalerar och hur de påverkar individen. – Slöjd och hantverk i Sverige och andra länder som uttryck för etnisk och kulturell identitet.

text: Slöjden i samhället

text: – Design, konsthantverk, hemslöjd och andra slöjdformer i det offentliga rummet. – Olika material och hur de produceras utifrån ett hållbarhetsperspektiv.

text: 3.17 Svenska

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om svenska språket. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt tal- och skriftspråk så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Det innebär att eleverna genom undervisningen ska ges möjlighet att utveckla språket för att tänka, kommunicera och lära. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att läsa och skriva. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man formulerar egna åsikter och tankar i olika slags texter och genom skilda medier. Undervisningen ska även syfta till att eleverna utvecklar förmåga att skapa och bearbeta texter, enskilt och tillsammans med andra. Eleverna ska även stimuleras till att uttrycka sig genom olika estetiska uttrycksformer. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man söker och kritiskt värderar information från olika källor. I undervisningen ska eleverna möta samt få kunskaper om skönlitteratur från olika tider och skilda delar av världen. Undervisningen ska också bidra 68 till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av sakprosa. I mötet med

text: olika typer av texter, scenkonst och annat estetiskt berättande ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt språk, den egna identiteten och sin förståelse för omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sina kunskaper om svenska språket, dess normer, uppbyggnad, historia och utveckling samt om hur språkbruk varierar beroende på sociala sammanhang och medier. På så sätt ska undervisningen bidra till att stärka elevernas medvetenhet om och tilltro till den egna språkliga och kommunikativa förmågan. Undervisningen ska också bidra till att eleverna får förståelse för att sättet man kommunicerar på kan få konsekvenser för andra människor. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att ta ansvar för det egna språkbruket. Undervisningen ska även bidra till att eleverna får möta och bekanta sig med såväl de nordiska grannspråken som de nationella minoritetsspråken. Genom undervisningen i ämnet svenska ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – formulera sig och kommunicera i tal och skrift, – läsa och analysera skönlitteratur och andra texter för olika syften, – anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, – urskilja språkliga strukturer och följa språkliga normer, och – söka information från olika källor och värdera dessa.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter samt för att anpassa läsningen efter textens form och innehåll. – Strategier för att skriva olika typer av texter med anpassning till deras typiska uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord och bild samspelar. – Enkla former för textbearbetning, till exempel att i efterhand gå igenom sin text och göra förtydliganden. – Handstil och att skriva på dator. – Språkets struktur med stor och liten bokstav, punkt, frågetecken och utropstecken samt stavningsregler för vanligt förekommande ord i elevnära texter. – Alfabetet och alfabetisk ordning. – Sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Att lyssna och återberätta i olika samtalssituationer. – Muntliga presentationer och muntligt berättande om vardagsnära ämnen för olika mottagare. Bilder och andra hjälpmedel som kan stödja presentationer. – Berättande i olika kulturer, under olika tider och för skilda syften.

text: Berättande texter och sakprosatexter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn från olika tider och skilda delar av världen. Texter i form av rim, ramsor, sånger, bilderböcker, kapitelböcker, lyrik, dramatik, sagor och myter. Berättande och poetiska texter som belyser människors upplevelser och erfarenheter. – Berättande texters budskap, uppbyggnad och innehåll. Hur en berättande text kan organiseras med inledning, händelseförlopp och avslutning samt litterära personbeskrivningar. – Några skönlitterära barnboksförfattare och illustratörer. – Beskrivande och förklarande texter, till exempel faktatexter för barn, och hur deras innehåll kan organiseras. – Instruerande texter, till exempel spelinstruktioner och arbetsbeskrivningar, och hur de kan organiseras med logisk ordning och punktuppställning i flera led. – Texter som kombinerar ord och bild, till exempel film, interaktiva spel och webbtexter.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel att skriva ned något man talat om. – Ord och begrepp som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Hur ord och yttranden uppfattas av omgivningen beroende på tonfall och ords nyanser. – Skillnader mellan tal- och skriftspråk, till exempel att talet kan förstärkas genom röstläge och kroppsspråk.

text: Informationssökning och källkritik

text: – Informationssökning i böcker, tidskrifter och på webbsidor för barn. – Källkritik, hur texters avsändare påverkar innehållet.

text: I årskurs 4–6

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier samt för att urskilja texters budskap, både de uttalade och sådant som står mellan raderna. – Strategier för att skriva olika typer av texter med anpassning till deras typiska uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Olika sätt att bearbeta egna texter till innehåll och form. Hur man ger och tar emot respons på texter. – Handstil samt att skriva, disponera och redigera texter för hand och med hjälp av dator. – Språkets struktur med meningsbyggnad, huvudsatser, bisatser, stavningsregler, skiljetecken, ords böjningsformer och ordklasser. Textuppbyggnad med hjälp av sambandsord.

text: – Hur man använder ordböcker och andra hjälpmedel för stavning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Att argumentera i olika samtalssituationer och beslutsprocesser. – Muntliga presentationer och muntligt berättande för olika mottagare, om ämnen hämtade från vardag och skola. Stödord, bilder och digitala medier som hjälpmedel för att planera och genomföra en muntlig presentation. Hur gester och kroppsspråk kan påverka en presentation.

text: Berättande texter och sakprosatexter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn och unga från olika tider, från Sverige, Norden och övriga världen. Texter i form av skönlitteratur, lyrik, dramatik, sagor och myter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Berättande texters budskap, språkliga drag och typiska uppbyggnad med parallellhandling och tillbakablickar, miljö- och personbeskrivningar samt dialoger. – Några skönlitterärt betydelsefulla barn- och ungdomsboksförfattare och deras verk. – Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter, till exempel faktatexter, arbetsbeskrivningar, reklam och insändare. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag. – Texter som kombinerar ord, bild och ljud, till exempel webbtexter, interaktiva spel och tv-program. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel tankekartor och stödord. – Ord och begrepp som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Skillnader i språkanvändning beroende på vem man skriver till och med vilket syfte, till exempel skillnaden mellan att skriva ett personligt sms och att skriva en faktatext. – Språkbruk i Sverige och Norden. Några varianter av regionala skillnader i talad svenska. Några kännetecknande ord och begrepp i de nordiska språken samt skillnader och likheter mellan dem. Vilka de nationella minoritetsspråken är.

text: Informationssökning och källkritik

text: – Informationssökning i några olika medier och källor, till exempel i uppslagsböcker, genom intervjuer och via sökmotorer på Internet. – Hur man jämför källor och prövar deras tillförlitlighet med ett källkritiskt förhållningssätt.

text: I årskurs 7–9

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå, tolka och analysera texter från olika medier. Att urskilja texters budskap, tema och motiv samt deras syften, avsändare och sammanhang. – Strategier för att skriva olika typer av texter med anpassning till deras typiska uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Olika sätt att bearbeta egna texter till innehåll och form. Hur man ger och tar emot respons på texter. – Redigering och disposition av texter med hjälp av dator. Olika funktioner för språkbehandling i digitala medier. – Språkets struktur med stavningsregler, skiljetecken, ordklasser och satsdelar. – Ordböcker och andra hjälpmedel för stavning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Att leda ett samtal, formulera och bemöta argument samt sammanfatta huvuddragen i vad som sagts. – Muntliga presentationer och muntligt berättande för olika mottagare, om ämnen hämtade från skola och samhällsliv. Anpassning av språk, innehåll och disposition till syfte och mottagare. Olika hjälpmedel, till exempel digitala verktyg, för att planera och genomföra muntliga presentationer.

text: Berättande texter och sakprosatexter

text: – Skönlitteratur för ungdomar och vuxna från olika tider, från Sverige, Norden och övriga världen. Skönlitteratur som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. Lyrik, dramatik, sagor och myter. – Språkliga drag, uppbyggnad och berättarperspektiv i skönlitteratur för ungdomar och vuxna. Parallellhandling, tillbakablickar, miljö- och personbeskrivningar, inre och yttre dialoger. – Några skönlitterära genrer och hur de stilistiskt och innehållsligt skiljer sig ifrån varandra. – Några skönlitterärt betydelsefulla ungdoms- och vuxenboksförfattare från Sverige, Norden och övriga världen och deras verk, samt de historiska och kulturella sammanhang som verken har tillkommit i. – Beskrivande, förklarande, utredande, instruerande och argumenterande texter, till exempel tidningsartiklar, vetenskapliga texter, arbetsbeskrivningar och blogginlägg. Texternas syften, innehåll, uppbyggnad och språkliga drag. – Texter som kombinerar ord, bild och ljud, och deras språkliga och dramaturgiska komponenter. Hur uttrycken kan samspela med varandra, till exempel i tv-serier, teaterföreställningar och webbtexter. – Kombinationer av olika texttyper till nya texter, till exempel informerande texter med inslag av argumentation.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära genom att identifiera nyckelord och föra anteckningar. – Ord och begrepp som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Nya ord i språket, till exempel lånord. – Skillnader i språkanvändning beroende på i vilket sammanhang, med vem och med vilket syfte man kommunicerar. – Språkets betydelse för att utöva inflytande och för den egna identitetsutvecklingen. – Etiska och moraliska aspekter på språkbruk, yttrandefrihet och integritet i olika medier och sammanhang. – Språkbruk i Sverige och Norden. Några varianter av regionalt färgat talspråk i Sverige och olika språk i Norden. Några kännetecknande ord och begrepp samt skillnader och likheter mellan de olika språken. – Språkbruk genom tiderna. De nationella minoritetsspråken i Sverige och deras ställning i samhället.

text: Informationssökning och källkritik

text: – Informationssökning på bibliotek och på Internet, i böcker och massmedier samt genom intervjuer. – Hur man citerar och gör källhänvisningar. – Hur man sovrar i en stor informationsmängd och prövar källors tillförlitlighet med ett källkritiskt förhållningssätt.

text: 3.18 Svenska som andraspråk

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska som andraspråk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i och om svenska språket. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt svenska tal- och skriftspråk så att de får tilltro till sin språkförmåga och kan uttrycka sig i olika sammanhang och för skilda syften. Det innebär att eleverna genom undervisningen ska ges möjlighet att utveckla språket för att tänka, kommunicera och lära. Undervisningen ska ge eleverna rika möjligheter att kommunicera på svenska utifrån sin kunskapsnivå, utan att ställa för tidiga krav på språklig korrekthet. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för att läsa och skriva på svenska. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur man formulerar egna åsikter och tankar i olika slags texter och genom skilda medier. Undervisningen ska även syfta till att eleverna utvecklar förmåga att skapa och bearbeta texter, enskilt och tillsammans med andra. Eleverna ska även stimuleras till att uttrycka sig genom olika estetiska ut-

text: trycksformer. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man söker och kritiskt värderar information från olika källor. I undervisningen ska eleverna möta samt få kunskaper om skönlitteratur från olika tider och skilda delar av världen. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika former av sakprosa. I mötet med olika typer av texter, scenkonst och annat estetiskt berättande ska eleverna ges förutsättningar att utveckla sitt svenska språk, den egna identiteten och sin förståelse för omvärlden. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sina kunskaper om svenska språket, dess normer, uppbyggnad, uttal, ord och begrepp samt om hur språkbruk varierar beroende på sociala sammanhang och medier. På så sätt ska undervisningen bidra till att stärka elevernas medvetenhet om och tilltro till den egna språkliga och kommunikativa förmågan. Undervisningen ska också bidra till att eleverna får förståelse för att sättet man kommunicerar på kan få konsekvenser för andra människor. Därigenom ska eleverna ges förutsättningar att ta ansvar för det egna språkbruket. Genom undervisningen i ämnet svenska som andraspråk ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – formulera sig och kommunicera i tal och skrift, – läsa och analysera skönlitteratur och andra texter för olika syften, – anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, – välja och använda språkliga strategier, – urskilja språkliga strukturer och följa språkliga normer, och – söka information från olika källor och värdera dessa.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter samt för att anpassa läsningen efter textens form och innehåll. – Strategier för att skriva olika typer av texter med anpassning till deras typiska uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord och bild samspelar. – Enkla former för textbearbetning, till exempel att i efterhand gå igenom sin text och göra förtydliganden. – Handstil och att skriva på dator. – Språkets struktur med stor och liten bokstav, punkt, frågetecken och utropstecken, ords böjningsformer och meningsbyggnad samt stavningsregler för vanligt förekommande ord i elevnära texter. – Alfabetet och alfabetisk ordning. – Läsriktning samt bokstävers form och ljud i jämförelse med modersmålet. – Sambandet mellan ljud och bokstav.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Strategier för att lyssna, förstå och muntligt göra sig förstådd i situationer när det egna svenska språket inte räcker till. – Att lyssna och återberätta i olika samtalssituationer.

text: – Muntliga presentationer och muntligt berättande om vardagsnära ämnen för olika mottagare. Bilder och andra hjälpmedel som kan stödja presentationer. – Berättande i olika kulturer, under olika tider och för skilda syften. – Uttal, betoning och satsmelodi samt uttalets betydelse för att göra sig förstådd. – Svenska språkets uttal i jämförelse med modersmålets.

text: Berättande texter och sakprosatexter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn. Texter i form av rim, ramsor, sånger, bilderböcker, kapitelböcker, lyrik, dramatik, sagor och myter. Berättande och poetiska texter som belyser människors upplevelser och erfarenheter. – Berättande texters budskap, uppbyggnad och innehåll. Hur en berättande text kan organiseras med inledning, händelseförlopp och avslutning. – Beskrivande och förklarande texter, till exempel faktatexter för barn, och hur deras innehåll kan organiseras. – Instruerande texter, till exempel spelinstruktioner och arbetsbeskrivningar, och hur de kan organiseras med logisk ordning och punktuppställning i flera led. – Texter som kombinerar ord och bild, till exempel film, interaktiva spel och webbtexter.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel att skriva ned något man talat om. – Ord och begrepp som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. – Hur ord och yttranden uppfattas av omgivningen beroende på tonfall och ords nyanser. – Vardagliga ords betydelseomfång och kategorisering i jämförelse med elevens modersmål, till exempel att flera ord på ett språk motsvaras av ett ord på ett annat språk. – Skillnader mellan tal- och skriftspråk, till exempel att talet kan förstärkas genom röstläge och kroppsspråk.

text: Informationssökning och källkritik

text: I årskurs 4–6

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå och tolka texter från olika medier samt för att urskilja texters budskap, både det uttalade och sådant som står mellan raderna.

text: – Strategier för att skriva olika typer av texter med anpassning till deras typiska uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Olika sätt att bearbeta egna texter till innehåll och form. Hur man ger och tar emot respons på texter. – Handstil samt att skriva, disponera och redigera texter för hand och med hjälp av dator. – Språkets struktur med meningsbyggnad, huvudsatser, bisatser, stavningsregler, skiljetecken, ords böjningsformer och ordklasser. Textuppbyggnad med hjälp av sambandsord. – Hur man använder ordböcker och andra hjälpmedel för stavning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Strategier för att förstå och göra sig förstådd i tal och skrift i skolans ämnen när det egna svenska språket inte räcker till. – Att argumentera i olika samtalssituationer och beslutsprocesser. – Muntliga presentationer och muntligt berättande för olika mottagare, om ämnen hämtade från vardag och skola. Stödord, bilder och digitala medier som hjälpmedel för att planera och genomföra en muntlig presentation. Hur gester och kroppsspråk kan påverka en presentation. – Uttal, satsmelodi och sambandet mellan betoning och betydelse.

text: Berättande texter och sakprosatexter

text: – Berättande texter och poetiska texter för barn och unga. Texter i form av skönlitteratur, lyrik, dramatik, sagor och myter. Texter som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Berättande texters budskap, språkliga drag och typiska uppbyggnad med parallellhandling och tillbakablickar, miljö- och personbeskrivningar samt deras ord och begrepp. – Några skönlitterärt betydelsefulla barn- och ungdomsboksförfattare och deras verk. – Beskrivande, förklarande, instruerande och argumenterande texter, till exempel faktatexter, arbetsbeskrivningar, reklam och insändare. Texternas innehåll, uppbyggnad, typiska språkliga drag samt deras ord och begrepp. – Texter som kombinerar ord, bild och ljud, till exempel webbtexter, interaktiva spel och tv-program. Texternas innehåll, uppbyggnad och typiska språkliga drag.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära, till exempel tankekartor och stödord. – Ord och begrepp som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Ord och begrepp i skolans ämnen och i vardagsspråk. Synonymer och motsatsord. – Ords klassificering i över- och underordning, till exempel kläder – tröja.

text: – Skillnader i språkanvändning beroende på vem man skriver till och med vilket syfte, till exempel skillnaden mellan att skriva ett personligt sms och att skriva faktatext.

text: Informationssökning och källkritik

text: I årskurs 7–9

text: Läsa och skriva

text: – Lässtrategier för att förstå, tolka och analysera texter från olika medier. Att urskilja texters budskap, tema och motiv samt deras syften, avsändare och sammanhang. – Strategier för att skriva olika typer av texter med anpassning till deras typiska uppbyggnad och språkliga drag. Skapande av texter där ord, bild och ljud samspelar. – Olika sätt att bearbeta egna texter till innehåll och form. Hur man ger och tar emot respons på texter. – Redigering och disposition av texter med hjälp av dator. Olika funktioner för språkbehandling i digitala medier. – Språkets struktur med stavningsregler, skiljetecken, ordklasser och satsdelar. – Meningsbyggnad på svenska i jämförelse med elevens modersmål samt hur orsakssamband kan formuleras genom olika typer av bisatser. – Ordböcker och andra hjälpmedel för stavning och ordförståelse.

text: Tala, lyssna och samtala

text: – Språkliga strategier för att förstå och göra sig förstådd i tal och skrift i skolans ämnen när det egna svenska språket inte räcker till. – Att leda ett samtal, formulera och bemöta argument samt sammanfatta huvuddragen i vad som sagts. – Muntliga presentationer och muntligt berättande för olika mottagare, om ämnen hämtade från skola och samhällsliv. Anpassning av språk, innehåll och disposition till syfte och mottagare. Olika hjälpmedel, till exempel digitala verktyg, för att planera och genomföra en presentation. – Svenska språkets prosodi och uttalets betydelse för att göra sig förstådd. Olika variationer av talad svenska.

text: Berättande texter och sakprosatexter

text: – Skönlitteratur, lyrik, dramatik, sagor och myter från olika tider och skilda delar av världen. Skönlitteratur som belyser människors villkor och identitets- och livsfrågor. – Språkliga drag, uppbyggnad och berättarperspektiv i skönlitteratur. Parallellhandling, tillbakablickar, miljö- och personbeskrivningar, inre och yttre dialoger. 77

text: – Några skönlitterära genrer och hur de stilistiskt och innehållsligt skiljer sig ifrån varandra. – Några skönlitterärt betydelsefulla författare och deras verk samt de historiska och kulturella sammanhang som verken har tillkommit i. – Beskrivande, förklarande, utredande, instruerande och argumenterande texter, till exempel tidningsartiklar, vetenskapliga texter, arbetsbeskrivningar och blogginlägg. Texternas syften, innehåll, uppbyggnad och språkliga drag samt deras ord och begrepp. – Texter som kombinerar ord, bild och ljud, och deras språkliga och dramaturgiska komponenter. Hur uttrycken kan samspela med varandra, till exempel i tv-serier, teaterföreställningar och webbtexter. – Kombinationer av olika texttyper till nya texter, till exempel informerande texter med inslag av argumentation.

text: Språkbruk

text: – Språkliga strategier för att minnas och lära genom att identifiera nyckelord och föra anteckningar. – Ord och begrepp som används för att uttrycka känslor, kunskaper och åsikter. Ords och begrepps nyanser och värdeladdning. – Ord och begrepp från skolans ämnen och vardagsspråk samt nya ord i språket, till exempel lånord. – Ordbildning, till exempel avledningar med suffix och prefix. Bildspråk och idiomatiska uttryck. – Skillnader i språkanvändning beroende på i vilket sammanhang, med vem och med vilket syfte man kommunicerar. – Språkets betydelse för att utöva inflytande och för den egna identitetsutvecklingen. – Etiska och moraliska aspekter på språkbruk, yttrandefrihet och integritet i olika medier och sammanhang.

text: Informationssökning och källkritik

text: 3.19 Teckenspråk för hörande

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Att ha kunskaper i flera språk kan ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva. Kunskaper i flera språk ger också större möjligheter att ingå i skilda sociala och kulturella sammanhang. Kunskaper i teckenspråk är en förutsättning för att på ett naturligt sätt kunna verka bland döva och andra teckenspråkiga.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet teckenspråk för hörande ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i svenskt teckenspråk och kunskaper om de sammanhang där teckenspråket används samt tilltro till sin förmåga att använda språket i olika situationer och för skilda syften. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en allsidig kommunikativ förmåga. Denna förmåga innebär att förstå teckenspråk i både möten med människor och teckenspråkiga texter, att kunna formulera sig och samspela med andra på teckenspråk och att kunna anpassa sitt språk till olika situationer, syften och mottagare. I den kommunikativa förmågan ingår även språklig säkerhet och att kunna använda olika strategier för att stödja kommunikationen och lösa problem när språkkunskaperna inte räcker till. I mötet med teckenspråk ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmågan att sätta innehållet i relation till egna erfarenheter, livsvillkor och intressen. Undervisningen ska även ge eleverna möjligheter att utveckla kunskaper om och förståelse för livsvillkor samt kulturella och sociala företeelser i det teckenspråkiga samhället och andra sammanhang där teckenspråk används. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper i att söka, värdera, välja och tillägna sig innehållet i teckenspråk från olika källor. De ska också ges förutsättningar att kunna använda olika hjälpmedel för lärande, förståelse, skapande och kommunikation. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kulturer och förmedla nyttan av språkkunskaper. Genom undervisningen i ämnet teckenspråk för hörande ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – avläsa och förstå teckenspråk och olika slags teckenspråkiga texter, – formulera sig och kommunicera på teckenspråk, – använda språkliga strategier för att förstå och göra sig förstådda på teckenspråk, – anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang, samt – reflektera över livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella företeelser bland döva och andra teckenspråkiga i olika sammanhang och situationer, nationellt och internationellt.

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Intressen, vardagliga situationer, personer och platser. – Åsikter och känslor. – Konkreta företeelser i det teckenspråkiga samhället.

text: Avläsa – reception

text: – Tydligt teckenspråk och teckenspråkiga texter som är instruerande och beskrivande, med bildstöd och från olika medier. – Samtal och dialoger. – Berättelser och annan fiktion på teckenspråk, även i dramatiserad form.

text: – Information på teckenspråk, till exempel vägbeskrivningar och recept. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande enheter och dra slutsatser om innehållet, till exempel med hjälp av förförståelse. – Olika sätt att orientera sig i teckenspråkiga texter från Internet och andra medier. – Grundläggande principer för teckenspråks gestuella-visuella struktur. – Språkliga företeelser som tecken, fasta orala komponenter och icke-manuella signaler i det språk eleverna möter. – Hur ord bokstaveras och används i teckenspråk i olika situationer.

text: – Presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar på teckenspråk. – Strategier för att lösa språkliga problem i samtal, till exempel frågor, omformuleringar och visualisering. – Bokstavering, tecken och icke-manuella signaler för tydlig kommunikation.

text: I årskurs 4–9, inom ramen för språkval

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Intressen, vardagliga situationer, personer, platser, aktiviteter och händelser. – Åsikter, känslor och erfarenheter. – Det teckenspråkiga samhället och teckenspråkets ställning i Sverige.

text: Avläsa – reception

text: – Tydligt teckenspråk och teckenspråkiga texter som är instruerande och beskrivande från olika medier. – Samtal och dialoger. – Berättelser och annan fiktion på teckenspråk, även i dramatiserad form. – Information på teckenspråk, till exempel tidtabeller. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande enheter och förstå sammanhang beroende på framställningens form och innehåll. – Olika sätt att söka och välja teckenspråkiga texter från Internet och andra medier. – Språkliga företeelser som tecken, bokstavering, satsbyggnad, fasta orala komponenter och icke-manuella signaler i det språk som eleverna möter. – Hur olika signaler används för att inleda och avsluta olika typer av samtal och teckenspråkiga texter.

text: – Presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar på sammanhängande teckenspråk. – Språkliga strategier för att förstå och göra sig förstådd när språket inte räcker till, till exempel omformuleringar.

text: – Språkliga strategier för att delta i och bidra till samtal, till exempel frågor och bekräftande fraser och uttryck. – Bokstavering, tecken, fasta orala komponenter, icke-manuella signaler och satsbyggnad för tydlig kommunikation.

text: 3.20 Teknik

text: Tekniska lösningar har i alla tider varit betydelsefulla för människan och för samhällens utveckling. Drivkrafterna bakom teknikutvecklingen har ofta varit en strävan att lösa problem och uppfylla mänskliga behov. I vår tid ställs allt högre krav på tekniskt kunnande i vardags- och arbetslivet och många av dagens samhällsfrågor och politiska beslut rymmer inslag av teknik. För att förstå teknikens roll för individen, samhället och miljön behöver den teknik som omger oss göras synlig och begriplig.

text: Syfte

text: Undervisningen i ämnet teknik ska syfta till att eleverna utvecklar sitt tekniska kunnande och sin tekniska medvetenhet så att de kan orientera sig och agera i en teknikintensiv värld. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar intresse för teknik och förmåga att ta sig an tekniska utmaningar på ett medvetet och innovativt sätt. Genom undervisningen ska eleverna ges förutsättningar att utveckla kunskaper om tekniken i vardagen och förtrogenhet med ämnets specifika uttrycksformer och begrepp. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur man kan lösa olika problem och uppfylla behov med hjälp av teknik. Eleverna ska även ges förutsättningar att utveckla egna tekniska idéer och lösningar. Genom undervisningen ska eleverna ges möjligheter att utveckla förståelse för att teknisk verksamhet har betydelse för, och påverkar, människan, samhället och miljön. Vidare ska undervisningen ge eleverna förutsättningar att utveckla tilltro till sin förmåga att bedöma tekniska lösningar och relatera dessa till frågor som rör estetik, etik, könsroller, ekonomi och hållbar utveckling. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om teknikens historiska utveckling för att de på så sätt bättre ska förstå dagens komplicerade tekniska företeelser och sammanhang och hur tekniken påverkat och påverkar samhällsutvecklingen. Undervisningen ska även bidra till elevernas förståelse för hur teknik utvecklas i samspel med andra vetenskaper och konstarter. Genom undervisningen i ämnet teknik ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att – identifiera och analysera tekniska lösningar utifrån ändamålsenlighet och funktion, – identifiera problem och behov som kan lösas med teknik och utarbeta förslag till lösningar, – använda teknikområdets begrepp och uttrycksformer, – värdera konsekvenser av olika teknikval för individ, samhälle och miljö, och

text: – analysera drivkrafter bakom teknikutveckling och hur tekniken har förändrats över tid.

text: Centralt innehåll

text: I årskurs 1–3

text: Tekniska lösningar

text: – Några vanliga föremål där enkla mekanismer som hävstänger och länkar används för att uppnå en viss funktion, till exempel föremål på lekplatser och husgeråd av olika slag. – Några vanliga tekniska lösningar där människan härmat naturen, till exempel den kupade handen som förebild för förvaringskärl. – Material för eget konstruktionsarbete. Deras egenskaper och hur de kan sammanfogas. – Några enkla ord och begrepp för att benämna och samtala om tekniska lösningar.

text: Arbetssätt för utveckling av tekniska lösningar

text: – Undersökande av hur några vardagliga föremål är uppbyggda och fungerar samt hur de är utformade och kan förbättras. – Egna konstruktioner där man tillämpar enkla mekanismer. – Dokumentation i form av enkla skisser, bilder och fysiska modeller.

text: Teknik, människa, samhälle och miljö

text: – Några föremål i elevens vardag och hur de är anpassade efter människans behov. – Hur föremålen i elevens vardag har förändrats över tid. – Säkerhet vid teknikanvändning, till exempel när man hanterar elektricitet.

text: I årskurs 4–6

text: Tekniska lösningar

text: – Vardagliga föremål som består av rörliga delar och hur de rörliga delarna är sammanfogade med hjälp av olika mekanismer för att överföra och förstärka krafter. – Hur vanliga hållfasta och stabila konstruktioner är uppbyggda, till exempel hus och broar. – Tekniska lösningar som utnyttjar elkomponenter för att åstadkomma ljud, ljus eller rörelse, till exempel larm och belysning. – Hur olika komponenter samverkar i enkla tekniska system, till exempel i ficklampor. – Vanliga material, till exempel trä, glas och betong, och deras egenskaper samt användning i hållfasta och stabila konstruktioner. – Ord och begrepp för att benämna och samtala om tekniska lösningar.

text: – Teknikutvecklingsarbetets olika faser: identifiering av behov, undersökning, förslag till lösningar, konstruktion och utprövning. – Egna konstruktioner med tillämpningar av principer för hållfasta och stabila strukturer, mekanismer och elektriska kopplingar. – Dokumentation i form av skisser med förklarande ord och begrepp, symboler och måttangivelser samt fysiska eller digitala modeller.

text: Teknik, människa, samhälle och miljö

text: – Vanliga tekniska system i hemmet och samhället, till exempel trafiksystem, vatten- och avloppssystem samt system för återvinning. Några delar i systemen och hur de samverkar. – Hur tekniska system i hemmet och samhället förändrats över tid och några orsaker till detta. – Olika sätt att hushålla med energi i hemmet. – Konsekvenser av teknikval, till exempel för- och nackdelar med olika tekniska lösningar.

text: I årskurs 7–9

text: Tekniska lösningar

text: – Styr- och reglersystem i tekniska lösningar för överföring och kontroll av kraft och rörelse. – Tekniska lösningar för hållfasta och stabila konstruktioner, till exempel armering och balkformer. – Grundläggande elektronik och elektroniska komponenter, till exempel lysdioder och enkla förstärkare. – Bearbetning av råvara till färdig produkt och hantering av avfall i någon industriell process, till exempel papperstillverkning och livsmedelstillverkning. – Hur komponenter och delsystem samverkar i ett större system, till exempel vid produktion och distribution av elektricitet. – Tekniska lösningar inom kommunikations- och informationsteknik för utbyte av information, till exempel datorer, Internet och mobiltelefoni. – Betydelsen av egenskaper, till exempel drag- och tryckhållfasthet, hårdhet och elasticitet vid val av material i tekniska lösningar. Egenskaper hos och tillämpningar av ett antal nya material. – Ord och begrepp för att benämna och samtala om tekniska lösningar.

text: – Teknikutvecklingsarbetets olika faser: identifiering av behov, undersökning, förslag till lösningar, konstruktion och utprövning. Hur faserna i arbetsprocessen samverkar. – Egna konstruktioner där man tillämpar principer för styrning och reglering med hjälp av pneumatik eller elektronik. – Dokumentation i form av manuella och digitala skisser och ritningar med förklarande ord och begrepp, symboler och måttangivelser samt dokumen-

text: tation med fysiska eller digitala modeller. Enkla, skriftliga rapporter som beskriver och sammanfattar konstruktions- och teknikutvecklingsarbete.

text: Teknik, människa, samhälle och miljö

text: – Internet och andra globala tekniska system. Systemens fördelar, risker och sårbarhet. – Samband mellan teknisk utveckling och vetenskapliga framsteg. Hur tekniken har möjliggjort vetenskapliga upptäckter och hur vetenskapen har möjliggjort tekniska innovationer. – Återvinning och återanvändning av material i olika tillverkningsprocesser. Hur tekniska lösningar kan bidra till hållbar utveckling. – Konsekvenser av teknikval utifrån ekologiska, ekonomiska, etiska och sociala aspekter, till exempel i fråga om utveckling och användning av biobränslen och krigsmateriel. – Hur kulturella föreställningar om teknik påverkar kvinnors och mäns yrkesval och teknikanvändning.

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-690 91 80, orderfax 08-690 91 81 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: 84 Elanders Sverige AB, Vällingby 2010