title: Statistiska centralbyråns föreskrifter om uppgifter till statistik om personalutbildning inom företagen

text: Dessa föreskrifter innehåller kompletterande bestämmelser till Kommissionens förordning

text: (EG) nr 198/2006

text: av den 3 februari 2006 om tillämpningen av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1552/2005

text: om statistik över yrkesutbildning på företag, i dess lydelse enligt Kommissionens förordning

text: (EU) nr 1153/2014

text: av den 29 oktober 2014, samt Europaparlamentets och Rådets förordning

text: (EG) nr 1552/2005

text: av den 7 september 2005 om statistik över yrkesutbildning på företag, i dess lydelse enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 596/2009 av den 18 juni 2009

text: Uppgifter till statistik om personalutbildning inom företag ska på begäran lämnas till SCB. Uppgifterna ska lämnas vart femte år av företag som valts ut med statistiska metoder.

text: De uppgifter som ska lämnas framgår av bifogad blankett med beteckningen ”3691128_CVTS7 blankett”. Om det finns särskilda skäl, kan SCB besluta om mindre justeringar i blanketten.

text: De begärda uppgifterna enligt 2 § ska lämnas senast den 15 september 2026 och avse närmast föregående kalenderår om inget annat följer av blanketten.

text: Finns särskilda skäl kan SCB besluta att uppgifter får lämnas vid senare tidpunkt än vad som anges i 4 §. __________

text: Denna författning träder i kraft den 4 mars 2026, då Statistiska centralbyråns föreskrifter (

text: SCB-FS 2021:3

text: ) om skyldighet för företag att lämna uppgifter till statistik om personalutbildning inom företagen upphör att gälla.

text: På Statistiska centralbyråns vägnar

text: EVA-LO IGHE (Generaldirektör) Jessica Baldgrim (Social statistik och analys)

text: Frågorna ställs till alla företag

text: Blankett, CVTS7 - 2025

text: Uppgifterna som lämnas ska avse det företag vars organisationsnummer och namn som framgår nedan.

text: Organisationsnummer: ____________________ Namn: ____________________

text: Vilken räkenskapsperiod avser uppgifterna?

text: Uppgifterna ska avse kalenderår 2025 eller det verksamhetsår som avslutades under 2025. Om ni har bruten räkenskapsperiod ska uppgifterna avse perioden 2024/2025. [ ] Kalenderåret 2025 Annan period ange nedan: Från ________ till ________

text: Frågorna i detta avsnitt ställs till alla företag

text: A Uppgifter om företaget

text: 3 a) Vad var den totala personalkostnaden för anställda i företaget under räkenskapsåret 2025?

text: Med företagets totala personalkostnader avses löner och andra ersättningar, sociala kostnader inkl. pensioner samt övriga personalkostnader. Om BAS-kontoplanen används är det BAS-konton 70xx-76xx som avses Belopp (tkr): ________

text: 3 b) Av den totala personalkostnaden för anställda under räkenskapsåret 2025, hur stor del bestod av kostnader för lärlingar och praktikanter?

text: Belopp (tkr): ________

text: [ ] Inga kostnader för lärlingar/praktikanter

text: B Utbildningsaktiviteter

text: (frågorna 4 – 12 ställs till alla, frågorna

text: Frågorna ställs till alla företag

text: Blankett, CVTS7 - 2025

text: A Uppgifter om företaget

text: Belopp (tkr): ________

text: B Utbildningsaktiviteter

text: Utbildningen ska

text: • vara planerad i förväg

text: • vara organiserad och ha inlärning som mål

text: • bekostas helt eller delvis av företaget

text: 4. Hade en specifik person eller enhet inom företaget ansvar för personalutbildning under räkenskapsåret 2025?

text: [ ] Ja [ ] Nej

text: 5. Genomförs en utvärdering av företagets framtida kompetensbehov regelbundet?

text: [ ] Ja, det är en del av företagets planeringsprocess [ ] Ja, men inte regelbundet (t.ex vid personalförändringar) [ ] Nej

text: 6. På vilka sätt har företaget vanligtvis agerat på framtida kompetensbehov?

text: Utbildning av befintlig personal: [ ]Ja [ ]Nej

text: Rekrytering av ny personal med lämplig kompetens: [ ]Ja [ ]Nej

text: Rekrytering av ny personal som blir utbildad: [ ]Ja [ ]Nej

text: Intern omorganisation för att bättre nyttja befintlig kompetens för framtida behov: [ ]Ja [ ]Nej

text: 7. Vilka kompetensområden anses viktigast för företagets utveckling under de närmaste åren?

text: Markera högst tre

text: a) [ ] Allmänna IT-kunskaper b) [ ] Yrkesfärdigheter inom IT c) [ ] Ledarkompetens d) [ ] Förmåga att samarbeta med kollegor/teamwork e) [ ] Kundhantering f) [ ] Problemlösning g) [ ] Företagsadministration h) [ ] Språk i) [ ] Yrkesanpassad, teknisk eller praktiskt kompetens j) [ ] Muntlig och skriftlig kommunikation k) [ ] Räkne- eller läsfärdigheter l) [ ] Annat [ ] Vet ej

text: Utbildningen ska Nu kommer några frågor om hur det brukar se ut på ert företag och inte specifikt om 2025.

text: • vara planerad i förväg

text: 8. Brukar företaget ta fram en skriftlig utbildningsplan/-program?

text: • vara organiserad och ha inlärning som mål [ ] Ja • bekostas helt eller delvis av företaget [ ] Nej

text: 9. Brukar företaget ha en årlig budget i vilken medel avsätts för personalutbildning? 4. Hade en specifik person eller enhet inom företaget ansvar för

text: personalutbildning under räkenskapsåret 2025? [ ] Ja

text: [ ] Nej [ ] Ja [ ] Nej

text: 10. Brukar det finnas en skriftlig överenskommelse med arbetsmarknadens parter (t.ex. fackföreningar), som innefattar personalutbildning? 5. Genomförs en utvärdering av företagets framtida kompetensbehov

text: regelbundet? [ ] Ja

text: [ ] Nej [ ] Ja, det är en del av företagets planeringsprocess [ ] Ja, men inte regelbundet (t.ex vid personalförändringar) Visa mer information: Med skriftlig överenskommelse menas kollektivavtal som sluts mellan [ ] Nej arbetsgivarorganisation och arbetstagarorganisation (vanligtvis fackförbund, men kan även vara andra organisationer för anställda). Överenskommelsen ska omfatta frågor om kompetensutveckling

text: 6. På vilka sätt har företaget vanligtvis agerat på framtida kompetensbehov? och kan vara på nationell, regional eller branschnivå.

text: Räkna inte med överenskommelser som endast gäller inom företaget. Utbildning av befintlig personal: [ ]Ja [ ]Nej

text: Rekrytering av ny personal med lämplig kompetens: [ ]Ja [ ]Nej 11. Brukar personalrepresentanter medverka i planeringen av personalutbildning?

text: Rekrytering av ny personal som blir utbildad: [ ]Ja [ ]Nej [ ] Ja [ ] Nej Intern omorganisation för att bättre nyttja befintlig kompetens för framtida behov: [ ]Ja [ ]Nej Visa mer information: Med personalrepresentant menas en person som representerar de anställda, t.ex. lokal facklig representant, skyddsombud eller representant i samverkans- eller MBL-strukturer.

text: 7. Vilka kompetensområden anses viktigast för företagets utveckling under de närmaste åren? 12. I vilka delar av personalutbildningsplaneringen brukar personalrepresentanter

text: Markera högst tre medverka?

text: a) Fastställande av mål [ ] Ja [ ] Nej a) [ ] Allmänna IT-kunskaper b) [ ] Yrkesfärdigheter inom IT b) Fastställande av urvalskriterier för deltagare [ ] Ja [ ] Nej c) [ ] Ledarkompetens d) [ ] Förmåga att samarbeta med kollegor/teamwork c) Val av utbildningsformat [ ] Ja [ ] Nej e) [ ] Kundhantering f) [ ] Problemlösning d) Innehållet i utbildningen [ ] Ja [ ] Nej g) [ ] Företagsadministration e) Utbildningsbudgeten [ ] Ja [ ] Nej h) [ ] Språk i) [ ] Yrkesanpassad, teknisk eller praktiskt kompetens f) Val av externa utbildningsanordnare [ ] Ja [ ] Nej j) [ ] Muntlig och skriftlig kommunikation k) [ ] Räkne- eller läsfärdigheter g) Utvärdering av utbildningen [ ] Ja [ ] Nej l) [ ] Annat [ ] Vet ej

text: I avsnittet ställs först frågor om kurser och sedan om övriga utbildningsaktiviteter under räkenskapsåret 2025. Dessa kan vara genomförda i egna lokaler, andras lokaler eller som schemalagd onlineutbildning med direktkontakt med läraren.

text: 13 a) Deltog minst en anställd i någon INTERN anordnad kurs under räkenskapsåret 2025?

text: Hit räknas kurser som huvudsakligen var utvecklade och genomförda av företaget. Kurserna ska vara • bekostade helt eller delvis av företaget • planerade i förväg • organiserade • ha inlärning som mål Räkna även med kurser organiserade av företaget där extern lärare anlitats. [ ] Ja [ ] Nej

text: 13b) Deltog minst en anställd i någon EXTERN kurs under räkenskapsåret 2025?

text: Hit räknas kurser som huvudsakligen var utvecklade och genomförda av andra företag/organisationer. Även kurser utan några kostnader som har bedrivits helt eller delvis på betald arbetstid ska räknas med. Kurserna ska vara • planerade i förväg • organiserade • ha inlärning som mål [ ] Ja [ ] Nej

text: 14. Bortsett från rena kurser, ordnade företaget några av nedanstående typer av personalutbildning under räkenskapsåret 2025?

text: a) Instruktörs- eller handledd utbildning på arbetsplatsen: [ ] Ja [ ] Nej info-i: Planerade perioder på arbetsplatsen direkt i arbetssituationen med de arbetsredskap som vanligtvis används. b) Arbetsrotation, utbyten eller studiebesök: [ ] Ja [ ] Nej c) Deltagande (där huvudsyftet är utbildning) i konferenser, workshops, föreläsningar eller företagsmässor: [ ] Ja [ ] Nej

text: I avsnittet ställs först frågor om kurser och sedan om övriga utbildningsaktiviteter d) Deltagande i studie- eller kvalitetscirklar: [ ] Ja [ ] Nej under räkenskapsåret 2025. Dessa kan vara genomförda i egna lokaler, andras

text: e) Planerat lärande genom självstudier: [ ] Ja [ ] Nej

text: lokaler eller som schemalagd onlineutbildning med direktkontakt med läraren. info-i: Självstudierna kan ha skett på arbetsplatsen eller någon annanstans.

text: 13 a) Deltog minst en anställd i någon INTERN anordnad kurs under 15. Hur många procent av de anställda deltog i dessa utbildningar? räkenskapsåret 2025?

text: a) Instruktörs- eller handledd utbildning på arbetsplatsen: Hit räknas kurser som huvudsakligen var utvecklade och genomförda av företaget. [ ] Mindre än 10% [ ] 10% eller mer, men mindre än 50% [ ] 50% eller mer info-i: Planerade perioder på arbetsplatsen direkt i arbetssituationen med de arbetsredskap som Kurserna ska vara vanligtvis används.

text: • bekostade helt eller delvis av företaget b) Arbetsrotation, utbyten eller studiebesök: • planerade i förväg [ ] Mindre än 10% [ ] 10% eller mer, men mindre än 50% [ ] 50% eller mer

text: • organiserade c) Deltagande (där huvudsyftet är utbildning) i konferenser, workshops, föreläsningar eller företagsmässor: • ha inlärning som mål [ ] Mindre än 10% [ ] 10% eller mer, men mindre än 50% [ ] 50% eller mer Räkna även med kurser organiserade av företaget där extern lärare anlitats. d) Deltagande i studie- eller kvalitetscirklar: [ ] Ja [ ] Mindre än 10% [ ] 10% eller mer, men mindre än 50% [ ] 50% eller mer [ ] Nej e) Planerat lärande genom självstudier:

text: 13b) Deltog minst en anställd i någon EXTERN kurs under räkenskapsåret 2025? [ ] Mindre än 10% [ ] 10% eller mer, men mindre än 50% [ ] 50% eller mer

text: info-i: Självstudierna kan ha skett på arbetsplatsen eller någon annanstans. Hit räknas kurser som huvudsakligen var utvecklade och genomförda av andra företag/organisationer.

text: 16a) Under räkenskapsåret 2024, deltog minst en anställd i någon INTERN kurs?

text: Även kurser utan några kostnader som har bedrivits helt eller delvis på betald arbetstid ska räknas med. Hit räknas kurser som huvudsakligen var utvecklade och genomförda av företaget.

text: Kurserna ska vara Kurserna ska vara

text: • planerade i förväg • bekostade helt eller delvis av företaget

text: • organiserade • planerade i förväg

text: • ha inlärning som mål • organiserade

text: [ ] Ja • ha inlärning som mål [ ] Nej Räkna även med kurser organiserade av företaget där extern lärare anlitats.

text: 14. Bortsett från rena kurser, ordnade företaget några av nedanstående typer av [ ] Ja personalutbildning under räkenskapsåret 2025? [ ] Nej

text: [ ] Företaget existerade inte 2024 a) Instruktörs- eller handledd utbildning på arbetsplatsen: [ ] Ja [ ] Nej info-i: Planerade perioder på arbetsplatsen direkt i arbetssituationen med de arbetsredskap som

text: 16b) Under räkenskapsåret 2024, deltog minst en anställd i någon EXTERN kurs?

text: vanligtvis används. Hit räknas kurser som huvudsakligen var utvecklade och genomförda av andra b) Arbetsrotation, utbyten eller studiebesök: [ ] Ja [ ] Nej företaget/organisationer.

text: c) Deltagande (där huvudsyftet är utbildning) i konferenser, workshops, föreläsningar eller Även kurser utan några kostnader som har bedrivits helt eller delvis på betald arbetstid ska räknas företagsmässor: [ ] Ja [ ] Nej med.

text: Kurserna ska vara • planerade i förväg • organiserade • ha inlärning som mål [ ] Ja [ ] Nej [ ] Företaget existerade inte 2024

text: 17) Under räkenskapsåret 2024, möjliggjorde företaget någon annan typ av personalutbildning än kurser?

text: [ ] Ja [ ] Nej [ ] Företaget existerade inte 2024

text: 18. Tog företaget emot ekonomiska bidrag från fonder eller liknande avsedda för personalutbildning under räkenskapsåret 2025?

text: Till exempel regionala branschfonder, nationella fonder, EU-källor, statliga bidrag, statliga rabatter, skattelättnader, privata stiftelser eller royalty. [ ] Ja, ange belopp: ____ tkr) [ ] Nej Info-i: Avrunda till närmaste tusental.

text: 19. Vilka förmåner erhöll företaget för att kunna genomföra personalutbildning under räkenskapsåret 2025?

text: a) Skattelättnader (t.ex. skatteavdrag, skatteuppskov): [ ] Ja [ ] Nej b) Intäkter från utbildningsmedel (nationella, regionala eller lokala): [ ] Ja [ ] Nej c) EU-bidrag (t.ex. European Social Fund): [ ] Ja [ ] Nej d) Statsbidrag: [ ] Ja [ ] Nej e) Andra källor: [ ] Ja [ ] Nej Info-i: Hit räknas intäkter från t.ex. • privata fonder • uthyrning av företagets utbildningscenter till andra företag eller personer • externa företag eller personer som deltagit i företagets utbud av utbildningar.

text: 20. Lämnade företaget några ekonomiska bidrag till fonder avsedda för personalutbildning under räkenskapsåret 2025?

text: Till exempel till branschfonder eller privata stiftelser.

text: Kurserna ska vara [ ] Ja ange belopp nedan ____ tkr [ ] Nej • planerade i förväg

text: • organiserade Frågorna i detta avsnitt ställs • ha inlärning som mål till företag som svarat att

text: C Personalutbildning i form av kurser deras anställda deltagit i

text: [ ] Ja kurser - svarat ja på fråga 13a och/eller 13b. [ ] Nej [ ] Företaget existerade inte 2024 Frågorna avser interna och externa kurser under 2025 för företagets anställda.

text: 17) Under räkenskapsåret 2024, möjliggjorde företaget någon annan typ av Lärlingar, praktikanter och konsulter ska inte räknas med. personalutbildning än kurser?

text: [ ] Ja

text: 21. Hur många av företagets anställda deltog i minst en kurs under

text: [ ] Nej [ ] Företaget existerade inte 2024 räkenskapsåret 2025?

text: En anställd ska endast räknas en gång, oavsett antal kurser hen gått. Exempel: Om en anställd har deltagit i en internt och två externa kurser räknas hen som 1 utbildad

text: 18. Tog företaget emot ekonomiska bidrag från fonder eller liknande avsedda för

text: person.

text: personalutbildning under räkenskapsåret 2025?

text: Till exempel regionala branschfonder, nationella fonder, EU-källor, statliga bidrag, statliga rabatter, Saknas uppgifterna ska timmarna uppskattas. skattelättnader, privata stiftelser eller royalty. Har ingen kvinna eller man deltagit skriv 0.

text: [ ] Ja, ange belopp: ____ tkr) Kvinnor: ____ [ ] Nej Män: ____ Info-i: Avrunda till närmaste tusental. Totalt: ____

text: 22. Hur många kurstimmar hade de anställda totalt på betald arbetstid under 19. Vilka förmåner erhöll företaget för att kunna genomföra personalutbildning räkenskapsåret 2025? Fördela mellan interna och externa kurstimmar. under räkenskapsåret 2025?

text: Exempel: Om två anställda har deltagit i en kurs som var 4 timmar, ska det räknas som 8 kurstimmar. a) Skattelättnader (t.ex. skatteavdrag, skatteuppskov): [ ] Ja [ ] Nej Saknas uppgifterna ska timmarna uppskattas. b) Intäkter från utbildningsmedel (nationella, regionala eller lokala): [ ] Ja [ ] Nej

text: c) EU-bidrag (t.ex. European Social Fund): [ ] Ja [ ] Nej Interna: ____ Externa: ____ d) Statsbidrag: [ ] Ja [ ] Nej

text: 23. Vilka kompetensområden hade flest kurstimmar på betald arbetstid under

text: e) Andra källor: [ ] Ja [ ] Nej

text: räkenskapsåret 2025?

text: Info-i: Hit räknas intäkter från t.ex. • privata fonder Markera högst tre

text: • uthyrning av företagets utbildningscenter till andra företag eller personer a) [ ] Allmänna IT-kunskaper • externa företag eller personer som deltagit i företagets utbud av utbildningar. b) [ ] Yrkesfärdigheter inom IT c) [ ] Ledarkompetens d) [ ] Förmåga att samarbeta med kollegor/teamwork

text: 20. Lämnade företaget några ekonomiska bidrag till fonder avsedda för e) [ ] Kundhantering personalutbildning under räkenskapsåret 2025? f) [ ] Problemlösning

text: g) [ ] Företagsadministration Till exempel till branschfonder eller privata stiftelser. h) [ ] Språk

text: 24. Av den totala tiden som lagts på kurser under betald arbetstid, hur många procent av kurserna var obligatoriska enligt lag inom arbetsmiljö (hälsa och säkerhet) under räkenskapsår 2025?

text: Exempel på obligatoriska kurser om hälsa och säkerhet är truckförarutbildning, heta arbeten och ADR farligt gods. Info-i: Exempel: 50 % motsvarar att ungefär hälften av kurserna på betald arbetstid varit obligatoriska enligt lag inom arbetsmiljö, och andra hälften övriga kurser. Obligatoriska kurser enligt lag (%): ____ [ ] Nej, inga obligatoriska kurser enligt lag

text: 25. Sett till de externa kurser de anställda gått, vilka utbildningsanordnare hade flest kurstimmar på betald arbetstid räkenskapsåret 2025?

text: Markera högst tre

text: a) [ ] Grundskola, gymnasieskola eller högskola/universitet b) [ ] Annan offentlig utbildningsanordnare (t.ex. Komvux, folkhögskola eller studieförbund) c) [ ] Privat utbildningsanordnare eller konsulter d) [ ] Privata företag vars huvudsyfte inte är utbildning (t.ex. leverantörer av utrustning, moderbolag eller koncernbolag) e) [ ] Branschorganisationer, arbetsgivarorganisationer eller handelskammare f) [ ] Fackföreningar g) [ ] Annan anordnare

text: 26. Vilka av följande kostnader har företaget haft i samband med den egna personalens deltagande i kurser under räkenskapsåret 2025?

text: Räkna inte med moms i kostnaderna. Saknas uppgifterna kan kostnaderna uppskattas.

text: Info-i vid belopp: Lämna uppgifter i kronor eller tusentals kronor. Avrunda till närmaste tusental.

text: a) Kursavgifter för eexxtteerrnnaa kkuurrsseerr och/eller kostnader för eexxtteerrnnaa lläärraarree på interna kurser Belopp ____ tkr [ ] Inga kostnader [ ] Vet inte Info-i: a) Kursavgifter för externa kurser och/eller kostnader för externa lärare på interna kurser Räkna med kostnader som företaget har betalat till externa anordnare för utbildning av den egna personalen, samt kostnader för externa bedömare eller examinatorer. Om BAS-kontoplanen används, kan efterfrågade kostnader finnas som delar under dessa konton: 761x Utbildning 68xx Inhyrd personal 655x Konsultarvoden

text: b) Resekostnader och traktamenten för kursdeltagare Belopp ____ tkr [ ] Inga kostnader [ ] Vet inte Info-i: b) Resekostnader och traktamenten för kursdeltagare

text: i) [ ] Yrkesanpassad, teknisk eller praktiskt kompetens Om BAS-kontoplanen används, kan efterfrågade kostnader finnas som delar under dessa konton:

text: j) [ ] Muntlig och skriftlig kommunikation 58xx Resekostnader

text: k) [ ] Räkne- eller läsfärdigheter 732x Traktamente

text: l) [ ] Annat 733x Bilkostnader

text: c) Personalkostnad för företagets egen personal som helt eller delvis arbetet med att planera,

text: 24. Av den totala tiden som lagts på kurser under betald arbetstid, hur många genomföra eller organisera kurser inom personalutbildning: procent av kurserna var obligatoriska enligt lag inom arbetsmiljö (hälsa och Belopp ____ tkr [ ] Inga kostnader [ ] Vet inte

text: säkerhet) under räkenskapsår 2025? Info-i: c) Personalkostnad för företagets egen personal som helt eller delvis arbetet med att planera,

text: genomföra eller organisera kurser inom personalutbildning Exempel på obligatoriska kurser om hälsa och säkerhet är truckförarutbildning, heta arbeten och ADR Med företagets totala personalkostnader avses löner och andra ersättningar, sociala kostnader inkl. farligt gods. pensioner samt övriga personalkostnader. Info-i: Exempel: 50 % motsvarar att ungefär hälften av kurserna på betald arbetstid varit obligatoriska Exempel för delvis arbetande personal: Om en anställd arbetar med personalutbildning 10 % av enligt lag inom arbetsmiljö, och andra hälften övriga kurser. arbetstiden, ska bara 10 % av hens totala personalkostnad (lön, sociala kostnader mm.) redovisas. Obligatoriska kurser enligt lag (%): ____ Om BAS-kontoplanen används är det BAS-konton 70xx-76xx som avses. [ ] Nej, inga obligatoriska kurser enligt lag

text: 25. Sett till de externa kurser de anställda gått, vilka utbildningsanordnare hade d) Kostnader för egna eller andras utbildningslokaler samt utrusning och material som används för

text: flest kurstimmar på betald arbetstid räkenskapsåret 2025? kurser av egen personal:

text: Belopp ____ tkr [ ] Inga kostnader [ ] Vet inte Markera högst tre Info-i: d) Kostnader för egna eller andras utbildningslokaler samt utrusning och material som används

text: för kurser av egen personal a) [ ] Grundskola, gymnasieskola eller högskola/universitet Räkna exempelvis med: b) [ ] Annan offentlig utbildningsanordnare (t.ex. Komvux, folkhögskola eller studieförbund) - Kostnader för inköp av utbildningsmaterial c) [ ] Privat utbildningsanordnare eller konsulter - Årliga avskrivningar för företagets utbildningsutrustning och utbildningslokaler d) [ ] Privata företag vars huvudsyfte inte är utbildning (t.ex. leverantörer av utrustning, moderbolag - Kostnader för underhåll av företagets utbildningslokaler eller koncernbolag) - Kostnader för utbildningsmaterial, utbildningsutrustning och utbildningslokaler (egna eller hyrda) e) [ ] Branschorganisationer, arbetsgivarorganisationer eller handelskammare Om BAS-kontoplanen används, kan efterfrågade kostnader finnas som delar under dessa konton: f) [ ] Fackföreningar 50xx Lokalkostnader (om ni hyr lokalen) g) [ ] Annan anordnare 51xx Fastighetskostnader (om ni äger lokalen)

text: 52xx Hyra av anläggningstillgångar

text: 54xx Förbrukningsinventarier och förbrukningsmaterial

text: 26. Vilka av följande kostnader har företaget haft i samband med den egna

text: 61xx Kontorsmaterial och trycksaker

text: personalens deltagande i kurser under räkenskapsåret 2025?

text: 783x Avskrivningar på maskiner och inventarier Räkna inte med moms i kostnaderna. Saknas uppgifterna kan kostnaderna uppskattas.

text: 27. Även om ni inte känner till alla delsummor som nyss efterfrågats, ber vi er att försöka uppskatta företagets totala kostnad för anställdes kurser under

text: a) Kursavgifter för eexxtteerrnnaa kkuurrsseerr och/eller kostnader för eexxtteerrnnaa lläärraarree på interna kurser

text: räkenskapsåret 2025.

text: Belopp ____ tkr [ ] Inga kostnader [ ] Vet inte

text: Info-i: a) Kursavgifter för externa kurser och/eller kostnader för externa lärare på interna kurser Delsummorna som lämnades i föregående fråga blir tillsammans xx tkr.

text: Räkna med kostnader som företaget har betalat till externa anordnare för utbildning av den egna

text: personalen, samt kostnader för externa bedömare eller examinatorer. Ifall BAS-konto 7610 (Utbildning) i BAS 2025 används för att ta fram totala kostnaden för anställdas

text: Om BAS-kontoplanen används, kan efterfrågade kostnader finnas som delar under dessa konton: kurser ska följande läggas till

text: 761x Utbildning

text: 68xx Inhyrd personal • resekostnader och traktamenten för kursdeltagare 655x Konsultarvoden

text: • arbetskostnader för interna lärare och övrig personal b) Resekostnader och traktamenten för kursdeltagare

text: Belopp ____ tkr [ ] Inga kostnader [ ] Vet inte • kostnader för utbildningslokaler.

text: Info-i: b) Resekostnader och traktamenten för kursdeltagare

text: Avrunda till närmaste tusental ____ tkr Frågorna i detta avsnitt ställs till företag som svarat att deras anställda deltagit i

text: D Kvalitet på personalutbildning kurser och/eller andra former av

text: personalutbildning – svarat ja på 13a och/eller 13b eller svarat ja på 14a – 14e

text: 28. Brukar företaget utvärdera resultaten efter genomförda personalutbildningar?

text: Utvärderingen kan bestå av • certifiering efter prov • utvärderingsblankett • utvärdering av deltagarnas prestation • utvärderning av hela eller delar av företaget [ ] Ja, för alla utbildningar [ ] Ja, för vissa utbildningar [ ] Nej, bevis på deltagandet är tillräckligt

text: 29. Vilka metoder används vid utvärdering av personalutbildningar?

text: a) Certifiering efter skriftligt eller praktiskt prov: [ ] Ja [ ] Nej b) Utvärderingsblankett till deltagare: [ ] Ja [ ] Nej c) Utvärdering av deltagarnas prestationer efter utbildningen: [ ] Ja [ ] Nej d) Utvärdering av hela eller delar av företaget efter utbildningen: [ ] Ja [ ] Nej e) Annan metod: [ ] Ja [ ] Nej

text: 30. Har något av följande begränsat möjligheten för personalen att delta i personalutbildning under räkenskapsåret 2025?

text: a) Stora utbildningssatsningar har redan genomförts tidigare år: [ ] Ja [ ] Nej b) Valde istället att rekrytera personal med tillräckliga yrkeskunskaper: [ ] Ja [ ] Nej c)Fokus har istället legat på grundläggande yrkesutbildning: [ ] Ja [ ] Nej d) För hög arbetsbelastning och/eller tidsbrist: [ ] Ja [ ] Nej e) För höga utbildningskostnader: [ ] Ja [ ] Nej f) Brist på passande utbildningar: [ ] Ja [ ] Nej

text: Avrunda till närmaste tusental ____ tkr g) Svårighet att bedöma utbildningsbehovet: [ ] Ja [ ] Nej

text: Frågorna i detta avsnitt ställs till företag i) Annan anledning: [ ] Ja [ ] Nej som svarat att deras anställda deltagit i

text: j) Inget har begränsat: [ ] Ja [ ] Nej personalutbildning – svarat ja på 13a och/eller 13b eller svarat ja på 14a – 14e

text: 28. Brukar företaget utvärdera resultaten efter genomförda Frågorna i detta avsnitt ställs

text: personalutbildningar? till företag som svarat att E Ingen personalutbildning deras anställda ej deltagit i kurser - svarat nej på fråga Utvärderingen kan bestå av 13a – 14 e (frågorna ställs till företag som svarat att de inte har någon personalutbildning) • certifiering efter prov

text: • utvärderingsblankett 31. Vilka var anledningarna till att företaget inte möjliggjorde någon form av

text: personalutbildning till de anställda under räkenskapsåret 2025?

text: • utvärdering av deltagarnas prestation a) De anställdas kompetens räckte till för företagets behov: [ ] Ja [ ] Nej • utvärderning av hela eller delar av företaget [ ] Ja, för alla utbildningar b) Stora utbildningssatsningar har redan genomförts tidigare år: [ ] Ja [ ] Nej [ ] Ja, för vissa utbildningar [ ] Nej, bevis på deltagandet är tillräckligt c)Valde istället att rekrytera personal med tillräckliga yrkeskunskaper: [ ] Ja [ ] Nej

text: 29. Vilka metoder används vid utvärdering av personalutbildningar? d) Fokus har istället legat på grundläggande yrkesutbildning: [ ] Ja [ ] Nej

text: a) Certifiering efter skriftligt eller praktiskt prov: [ ] Ja [ ] Nej e) För hög arbetsbelastning och/eller tidsbrist: [ ] Ja [ ] Nej

text: b) Utvärderingsblankett till deltagare: [ ] Ja [ ] Nej f) För höga utbildningskostnader: [ ] Ja [ ] Nej c) Utvärdering av deltagarnas prestationer efter utbildningen: [ ] Ja [ ] Nej g) Brist på passande utbildningar: [ ] Ja [ ] Nej d) Utvärdering av hela eller delar av företaget efter utbildningen: [ ] Ja [ ] Nej h) Svårighet att bedöma utbildningsbehovet: [ ] Ja [ ] Nej e) Annan metod: [ ] Ja [ ] Nej j) annan anledning: [ ] Ja [ ] Nej

text: 30. Har något av följande begränsat möjligheten för personalen att delta i

text: personalutbildning under räkenskapsåret 2025? Frågorna i detta avsnitt ställs

text: till alla företag a) Stora utbildningssatsningar har redan genomförts tidigare år: [ ] Ja [ ] Nej F Grundläggande yrkesutbildning

text: b) Valde istället att rekrytera personal med tillräckliga yrkeskunskaper: [ ] Ja [ ] Nej Till grundläggande yrkesutbildning hör arbetsbaserad formell utbildning och lärlingsprogram:

text: c)Fokus har istället legat på grundläggande yrkesutbildning: [ ] Ja [ ] Nej • Inom Sverige leder studierna till en erkänd yrkeskvalifikation på grundskolenivå, gymnasial nivå eller eftergymnasial nivå. d) För hög arbetsbelastning och/eller tidsbrist: [ ] Ja [ ] Nej • Utbildningens längd ska omfatta minst 6 månader.

text: e) För höga utbildningskostnader: [ ] Ja [ ] Nej • Studierna består av generell och teoretisk utbildning samt arbetsplatsbaserad praktik.

text: f) Brist på passande utbildningar: [ ] Ja [ ] Nej

text: 32. Brukar ert företaget anställa personer som är lärlingar inom en formell yrkesutbildning?

text: Med lärlingar menas personer som: • är anställda i företaget, • arbetar samtidigt som de går en formell yrkesutbildning – dvs. en utbildning som leder till examen, yrkesbevis eller annan erkänd yrkeskvalifikation, och får lön eller annan ersättning från företaget. Räkna inte med elever eller studerande som gör praktik hos företaget (och därmed inte har en anställning). [ ] Ja [ ] Nej

text: 33. Vilka är de huvudsakliga skälen till att ert företaget vanligtvis anställer lärlingar inom formell yrkesutbildning?

text: a) För att ge framtida anställda kompetens som tillgodoser företagets behov: [ ] Ja [ ] Nej b) För att kunna rekrytera de bästa lärlingarna efter avslutad utbildning: [ ] Ja [ ] Nej c)För att undvika att företagets framtida behov av extern rekrytering inte tillgodoses: [ ] Ja [ ] Nej d) För att redan under utbildningen ta tillvara lärlingarnas kompetens i produktionen: [ ] Ja [ ] Nej e) Annan anledning: [ ] Ja [ ] Nej

text: Frågorna i detta avsnitt är frivilliga och ställs till alla

text: G Avslutande frågor om blanketten

text: företag

text: 34. Hur lång tid tog det att ta fram och lämna de efterfrågade uppgifterna? (frivillig uppgift)

text: SCB arbetar aktivt med att minska den tid som företag och organisationer lägger på att lämna uppgifter. Därför är vi tacksamma om ni svarar på vår frivilliga fråga. Timmar ____ Minuter ____

text: 36. Övriga kommentarer till lämnade uppgifter (frivillig uppgift)

text: Kommentarer: ________________________________________

text: G Avslutande frågor om blanketten

text: företag


fs: scbfs

publisher: Statistiska centralbyrån

title: Statistiska centralbyråns föreskrifter om uppgifter till statistik om företagens utländska handelskrediter

text: Icke-finansiella företag med en beräknad summa utländska handelskrediter om minst 3 miljoner kronor ska varje kvartal lämna uppgifter till SCB. Om det finns särskilda skäl får SCB besluta att uppgifter inte behöver lämnas för visst kvartal.

type: stycke

type: paragraf

text: Uppgifterna ska avse förhållandena under kalenderkvartalet och ska lämnas senast den tjugonde dagen den månad som följer närmast efter kvartalets slut. Om det finns särskilda skäl får SCB besluta att uppgifterna får lämnas vid en senare tidpunkt än vad som sägs i första stycket.

text: De uppgifter som ska lämnas framgår av bilagan till dessa föreskrifter med beteckningen Kvartalsuppgift Utländska handelskrediter. __________

text: Denna författning träder i kraft den 13 mars 2026, då Statistiska centralbyråns föreskrifter (

text: SCB-FS 2012:5

text: ) om skyldighet för företag att lämna uppgifter till statistik om företagens utländska handelskrediter (HKU) upphör att gälla.

text: På Statistiska centralbyråns vägnar

text: EVA-LO IGHE (Generaldirektör) Arvid Mustonen (Ekonomisk statistik och analys)

text: gar

text: r: in

text: der )

text: vse

type: rubrik

text: vär et ed - ) tal m

text: (HKU) na a

text: h om var

text: er er

text: KU ift oc k

text: er anges st

text: edit pg lu

text: a ens under

text: kr R (H ör

text: sk : ffer (F

text: dels sdi

text: ade up

text: länd artal Kur Ut han Kv or

text: ämn on de l kr

text: de

text: ELSKREDITE tal al

text: IFT en ans

text: ND var bal

text: PG 00

text: k ärden Utgå

text: n

text: HA i 1 sv

text: SUP es

text: nam och ng

text: AL 35

text: ens lni

text: SKA

text: ng 7 et år ART ni Stäl nde ND ilk ans

text: FU pen ang

text: KV sök bal O/ LÄ ge v : Ingåe

text: nder

text: U DF UT An ÅR Belop

text: 10 11 20 21

text: r ag et /HKU tt å ör ån fr än e ån f b.se rör fr k

text: .sc rör

text: ag h här ängre nds lla w s) lä ie et r l här w es ör r oc ä r t 1288 fic om nf gar ed ut er tt å ) s tt å am k adr in ap 8 § l e dr l e den of s på w nds onc til löptid til ag m or rs 156x et lä kl r om 24 k råd har ån k va 1188 s ör s inn ut undf h ex

text: 99) igt es fr r upp k r upp ån f tt å am ä x ( ä enl en f rör fr . S adr öretag gör s oc , 1088, än e ). ten har öretag här ut es t 15x rör 2001: R on/ ddas 400) N rs par löptid företag löptid företag

text: ky N ot om om am , 138x gen ( tpe s rs cernf s k adr s rs h här ängre

text: s cernf riga

text: la 2009: nd ( ak (m va riga va oc r l h kon nds h öv ä

text: igt nas m ont i blankett kon lä öv

text: m en ( ar o 156x o 132x o 148x o 134x gar nä /k s oc ot s oc ot in enl lä ag er lla ot ot ont sl m ing ont es ont ed ut ont es dr egel fy -k -k -k -k or löptid

text: om es dr ar m ar m rs igger ar m ar m AS

text: el ret s R or AS k adr AS ag m AS k adr undf va na s et r att B ing B et B ing B h

text: för ek /löpnum df ing ing k

text: fter liv nds ör nds av h s er fö av lä av nf av lä gör

text: gs m un ordr ordr ar s oc

text: ghet in ordr er ordr ut di ppgi oc är ner df df es s- num a k df en del ed ut en del df en del ed ut e del

text: yl U un un

text: g. un D m D konc un D m D som adr sk en. ed N or ktio sk

text: fts tik lighet a k a k t m ag/ ru

text: is et länd ng ng

text: ppgi at fent et

text: U st of sk För Inst Ut Korta k Lå Korta k Lå

text: gar

text: r: in

text: der )

text: vse

text: vär et ed - ) tal m

text: (HKU) na a

text: h om var

text: er er

text: KU ift oc k

text: er anges st

text: edit pg lu

text: a ens under

text: kr R (H ör

text: sk : ffer (F

text: dels sdi

text: ade up

text: länd artal Kur Ut han Kv or

text: ämn on de l kr

text: de

text: ELSKREDITE tal al

text: IFT en ans

text: ND var bal

text: PG 00

text: k ärden Utgå

text: n

text: HA i 1 sv

text: SUP es

text: nam och ng

text: AL 35

text: ens lni

text: SKA

text: ng 7 et år ART ni Stäl nde ND ilk ans

text: FU pen ang

text: KV sök bal O/ LÄ ge v : Ingåe

text: nder

text: U DF UT An ÅR Belop

text: 10 11 20 21

text: .sc rör

text: s cernf riga

text: igt nas m ont i blankett kon lä öv

text: för ek /löpnum df ing ing k

text: gs m un ordr ordr ar s oc

text: yl U un un

text: fts tik lighet a k a k t m ag/ ru

text: is et länd ng ng

text: ppgi at fent et

text: ar

text: 30 31 40 41

text: ring

text: ränd

text: r nsfö

text: ån r h tt å

text: fr tt å r oc rör än e r de

text: än e

text: s) t å kul h här et ss ängre

text: es ån n ör r l a organisatio

text: ag r oc ängre et fr ä ä de r l ant k adr ör r ä rör uell kul are ver nf nds er tt å ss här ort le löptid

text: lä ent

text: l e ör r k rs ut onc til löptid om gör ant rs s ä va ev

text: ut h ån k ver va mt

text: fr r upp h om ten har le löptid s s oc rör ä öretag h 247x sa par öretag gör s oc rs es oc er

text: ot här ut es företag va företag

text: h h 239x ift (m löptid cernf k adr

text: cernf om om riga pg

text: s rs on s k adr riga , 244x s oc oc nds

text: er on

text: va es lä

text: h ll k nds ll öv ll k lä ll öv

text: kuld o 246x r ti o 236x o 242x r ti o 237x ed ut

text: r ti s oc r ti k adr ade up

text: ss ont de ont ed ut ont de ont de es de -k -k ör -k ul -k nds ul ag m

text: ul ul lä et AS sk AS AS sk AS lämn

text: sk k adr ag m sk B B ör

text: ant B rs B et rs

text: rs nds ör rs av ed ut av er av av ån f till

text: lä nf ar ar fr

text: ev er er

text: ag m

text: a l erantö et erantö rör ar

text: erantö en del ed ut en del erantö e del e del sk D m ev D konc D för ev D här

text: ev ev ent a l a l länd ng ng mm Ut Korta l Lå Korta l Lå Ko


title: Statistiska centralbyråns föreskrifter om uppgifter till statistik om industrins vattenanvändning

text: Uppgifter till statistik över industrins vattenanvändning ska lämnas till SCB varje år som slutar på 1 eller 6, senast den 30 april. Uppgifterna ska avse förhållandena under närmast föregående år. Om det föreligger särskilda skäl, får SCB besluta att uppgifter får lämnas vid en senare tidpunkt än vad som anges i första stycket.

text: Uppgifter ska lämnas av företag som valts ut med statistisk metod bland företag inom branscher/arbetsställen med minst 10 anställda inom SNI 07-33 och utvalda arbetsställen inom SNI 35, (i enlighet med Eurostats riktlinjer).

text: De uppgifter som ska lämnas avser företagets vattenuttag från egen vattentäkt, inköpt vatten, användningen av vattnen för olika ändamål, samt vattenutsläpp.

text: Uppgifterna ska lämnas elektroniskt i enlighet med specifikationerna i bilagan till dessa föreskrifter. Om det föreligger särskilda skäl, får SCB besluta att uppgifter får lämnas på annat sätt än vad som anges i första stycket. __________

text: Denna författning träder i kraft den 16 mars 2026, då Statistiska centralbyråns föreskrifter (

text: SCB-FS 2016:2

text: ) om skyldighet för företag att lämna uppgifter till statistik om industrins vattenanvändning upphört att gälla.

text: På Statistiska centralbyråns vägnar

text: EVA-LO IGHE (Generaldirektör) Christina Ekblom (Ekonomisk statistik och analys)

text: A1. Inköpt vattenA1. Inköpt vatten

text: 1. Köpte ni in dricksvatten/råvatten och/eller1. Köpte ni in dricksvatten/råvatten och/eller återanvänt vatten under 2025?återanvänt vatten under 2025?

text: Vad räknas som återanvänt vatten?Vad räknas som återanvänt vatten? Renat eller orenat vatten som använtsanvänts i annat industriföretag ExkluderaExkludera återcirkulerat eller återanvänt vatten inom ert arbetsställe återanvänt vatten från annat arbetsställe i ert företagi ert företag Markera ja eller nej på varje rad Inköp av dricksvatten/råvatten eller återanvänt vattenInköp av dricksvatten/råvatten eller återanvänt vatten Köpte ni in...Köpte ni in... JaJa NejNej a) dricksvatten/råvatten t.ex. från kommunalt vattenverk?   b) återanvänt vatten från annatannat industriföretag?  

text: F ortsättning A 1.Inköpt v attenF ortsättning A 1.Inköpt v atten

text: 2. Hur stora var volymerna av det inköpta vattnet2. Hur stora var volymerna av det inköpta vattnet under 2025?under 2025?

text: Redovisa uppgifterna i 1000 m3. Volym inköpt vattenVolym inköpt vatten Dricksvatten/råvattenDricksvatten/råvatten Återanvänt vattenÅteranvänt vatten TotaltTotalt Inköpt vatten

text: A2. Användningen av inköpt vattenA2. Användningen av inköpt vatten

text: 3. Hur använde ni det vatten som ni köpte in under3. Hur använde ni det vatten som ni köpte in under 2025?2025?

text: Avser både dricksvatten/råvatten och återanvänt vatten. 2/9

text: Definition av vattenanvändningenDefinition av vattenanvändningen

text: DefinitionDefinition

text: Ky lv attenKy lv atten Avser kylvatten som ni inte inte i något steg använder i produktionen. Processv attenProcessv atten Vatten som ni använder i något steg i produktionen. Om vattnet används bådebåde som kyl- och processvatten, redovisar du det som processvatten. Produktv attenProduktv atten räknas som processvatten. Sanitärt v attenSanitärt v atten Används för matlagning, dusch, toaletter, städning m.m.

text: Markera ja eller nej på varje rad

text: AnvändningsområdeAnvändningsområde

text: Använde ni det inköpta vatten till...Använde ni det inköpta vatten till... JaJa NejNej

text: a) kylvatten vid elproduktion?

text: b) övrigt kylvatten?

text: c) processvatten?

text: d) sanitärt vatten?

text: e) övrig användning än ovanstående?

text: F ortsättning A 2. A nv ändningen av inköpt v attenF ortsättning A 2. A nv ändningen av inköpt v atten

text: 4. Hur stora var volymerna av det inköpta vattnet4. Hur stora var volymerna av det inköpta vattnet per användningsområde under 2025?per användningsområde under 2025?

text: Redovisa uppgifterna i 1000 m3.

text: Volym inköpt vatten användningsområdeVolym inköpt vatten användningsområde

text: AnvändningsområdeAnvändningsområde

text: Inköpta vattenvolymer att fördela: Dricksv atten/råv attenDricksv atten/råv atten Å teranv änt v attenÅ teranv änt v atten TotaltTotalt Kylvatten vid elproduktion Övrigt kylvatten Processvatten Sanitärt vatten Övrig användning

text: AnvändningsområdeAnvändningsområde

text: TotaltTotalt

text: B1. Uttag av eget vatten (inte inköpt vatten)B1. Uttag av eget vatten (inte inköpt vatten)

text: 5. Vilka typer av eget vatten gjorde ni uttag av5. Vilka typer av eget vatten gjorde ni uttag av under 2025?under 2025?

text: Tänk även på dräneringsvatten/länsvatten från era gruvor/mineralbrott Avser både:

text: dräneringsvatten/länsvatten som ni använde i verksamheten, samt dräneringsvatten/länsvatten som ni inteinte använde i verksamheten.

text: Definition av vattentypernaDefinition av vattentyperna

text: DefinitionDefinition

text: Grundv attenGrundv atten Vatten som uppträder ur markytan. Avser inteinte dräneringsvatten. Ytv attenYtv atten Vatten från sjö, å, vattendrag. Även vatten som framställs genom konstgjord infiltration. H av sv attenH av sv atten Salt eller bräckt vatten från hav. Dräneringsv atten/länsv attenDräneringsv atten/länsv attenVatten som avleds från gruvor/mineralbrott. Avser bådebåde det ni använde och det ni inte använde i verksamheten.

text: Markera ja eller nej på varje rad

text: Uttag av vattenUttag av vatten

text: Gjorde ni uttag av...Gjorde ni uttag av... JaJa NejNej

text: a) grundvatten (avser inte dräneringsvatten)?

text: b) ytvatten (avser sjö, å, vattendrag samt konstgjord infiltration)?   c) havsvatten?

text: d) dräneringsvatten/länsvatten från gruvor/mineralbrott   (avser även det ni inte använde i verksamheten)? F ortsättning B1. Uttag av eget v atten (inte inköpt v atten)F ortsättning B1. Uttag av eget v atten (inte inköpt v atten)

text: 6. Hur stora var era uttag av eget vatten under6. Hur stora var era uttag av eget vatten under 2025?2025?

text: Redovisa uppgifterna i 1000 m3.

text: Uttag av eget vattenUttag av eget vatten

text: GrundvattenGrundvatten YtvattenYtvatten HavsvattenHavsvatten DräneringsvattenDräneringsvatten

text: TotaltTotalt

text: B2.Användningen av eget vatten (inte inköptB2.Användningen av eget vatten (inte inköpt vatten)vatten)

text: 7. Hur använde ni uttaget av eget vatten under7. Hur använde ni uttaget av eget vatten under 2025?2025?

text: DefinitionDefinition

text: Ky lv attenKy lv atten Avser kylvatten som ni inteinte i något steg använder i produktionen. Processv attenProcessv atten Vatten som ni använder i något steg i produktionen. Om vattnet används bådebåde som kyl- och processvatten, redovisar du det som processvatten. Produktv attenProduktv atten räknas som processvatten. Sanitärt v attenSanitärt v atten Används för matlagning, dusch, toaletter, städning m.m.

text: Markera ja eller nej på varje rad

text: Användning eget vattenAnvändning eget vatten

text: Använde ni uttaget av eget vatten till...Använde ni uttaget av eget vatten till... JaJa NejNej

text: a) kylvatten vid elproduktion?

text: b) övrigt kylvatten?

text: c) processvatten?

text: d) sanitärt vatten?

text: e) övrig användning än ovanstående?

text: F ortsättning B2. A nv ändningen av eget v atten (inte inköpt v atten)F ortsättning B2. A nv ändningen av eget v atten (inte inköpt v atten)

text: 8. Hur stora var volymerna av det uttagna vattnet8. Hur stora var volymerna av det uttagna vattnet per användningsområde under 2025?per användningsområde under 2025?

text: Dräneringsvatten/länsvatten från era gruvor/mineralbrottDräneringsvatten/länsvatten från era gruvor/mineralbrott Avser endast det ni användeanvände i verksamheten. Redovisa uppgifterna i 1000 m3.

text: Volym uttaget vatten användningsområdeVolym uttaget vatten användningsområde

text: AnvändningsområdeAnvändningsområde

text: Uttagna vattenvolymer att fördela: Grundv attenGrundv atten Ytv attenYtv atten H av sv attenH av sv atten Kylvatten vid elproduktion Övrigt kylvatten Processvatten Sanitärt vatten Övrig användning TotaltTotalt

text: AnvändningsområdeAnvändningsområde

text: Uttagna vattenvolymer att fördela: Dräneringsv attenDräneringsv atten TotaltTotalt Kylvatten vid elproduktion Övrigt kylvatten Processvatten Sanitärt vatten

text: AnvändningsområdeAnvändningsområde Övrig användning TotaltTotalt

text: C. Era vattenutsläppC. Era vattenutsläpp

text: 9. Vilka mottagare har ni använt för era9. Vilka mottagare har ni använt för era vattenutsläpp under 2025?vattenutsläpp under 2025?

text: Markera ja eller nej på varje rad

text: Mottagare vattenutsläppMottagare vattenutsläpp Ledde ni någon del av era vattenutsläppLedde ni någon del av era vattenutsläpp JaJa NejNej under 2025 till...under 2025 till... a) kommunala dagvattennät eller avloppsvattennät?   b) sjö eller vattendrag (inte via kommunala nät)?   c) hav (inte via kommunala nät)?  

text: 10. Har ni egen rening av någon del av era10. Har ni egen rening av någon del av era vattenutsläpp under 2025?vattenutsläpp under 2025?

text: Exempel är sedimentation, biologisk rening, och kemisk rening. Även behandling av vattnet t.ex. pH-justering och avfettning. Inte Inte kommunala reningsverk.

text: Ja, vi har rening av delar av eller hela vårt utsläpp  Nej, vi har ingen rening av någon del av vårt utsläpp 

text: F ortsättning C. Era v attenutsläppF ortsättning C. Era v attenutsläpp

text: 11. Hur stora var era vattenutsläpp under 2025?11. Hur stora var era vattenutsläpp under 2025?

text: Redovisa efter mottagare och egenegen rening. Vad räknas som egen rening?Vad räknas som egen rening? Exempel är sedimentation, biologisk rening och kemisk rening. Även behandling av vattnet t.ex. pH-justering och avfettning. InteInte kommunala reningsverk. Redovisa uppgifterna i 1000 m3. Vattenutsläpp 2025Vattenutsläpp 2025 VattenutsläppVattenutsläpp Total använd vattenvolym som kan fördelas: Utsläpp till...Utsläpp till... Utsläpp utanutan egen rening Utsläpp medmed egen rening TotaltTotalt Kommunala dag-/avloppsvattennät Sjö eller vattendrag (inte via kommunala nät) Hav (inte via kommunala nät) TotaltTotalt

text: Uppföljnings- och utvärderingsfrågorUppföljnings- och utvärderingsfrågor

text: Hur lång tid tog det att ta fram och lämna deHur lång tid tog det att ta fram och lämna de efterfrågade uppgifterna?efterfrågade uppgifterna?

text: SCB arbetar aktivt med att minska den tid som företag och organisationer lägger på att lämna uppgifter. Därför är vi tacksamma om ni svarar på vår frivilliga fråga. timmar:timmar:

text: minuter:minuter:

text: Övriga upplysningarÖvriga upplysningar

text: Kommentar:Kommentar:


title: Statistiska centralbyråns föreskrifter och allmänna råd om uppgifter till statistik avseende Konsumentprisindex

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om uppgifter som ska lämnas till SCB för undersökningen om Konsumentprisindex.

text: Uppgifter ska lämnas av näringsidkare i branscher som säljer konsumentvaror eller konsumenttjänster.

text: Om inte SCB beslutar annat, ska uppgifter lämnas minst en gång per månad, för innevarande månad, senast den vecka då den 28 infaller. SCB får besluta att uppgifter för viss bransch ska lämnas minst en gång per vecka.

text: Uppgifter om hyreslägenheter ska lämnas varje månad fram till dess fastighetsägaren har justerat för det aktuella årets hyra. Utöver det ska uppgifter lämnas i december.

text: Uppgifter om bostadsrättslägenheter ska lämnas varje kvartal fram till dess bostadsrättsföreningen kan uppge månadsavgiften för resten av året. Om det finns särskilda skäl, får SCB besluta att uppgifter om bostadsrättslägenheter även lämnas månatligen.

text: Uppgifterna som ska lämnas avser priser på sådana varor och tjänster som är avsedda för privat konsumtion. I de fall som SCB frågar efter det, ska uppgifter lämnas om 1. egenskaper hos varor och tjänster, eller 2. omsättning och kvalitet.

text: Företag, koncerner eller andra som tillsammans gentemot konsumenter har rikstäckande betydande ställning och som har centraliserad datahantering för redovisning ska lämna uppgifter i form av kassaregisterdata. Kassaregistret ska täcka företagets totala omsättning av försäljning till privata hushåll. För övriga företag som ska lämna uppgifter beslutar SCB om uppgifter ska lämnas 1. på samma sätt som enligt första stycket, 2. i ett alternativt elektroniskt format, 3. genom uppgifter på uppgiftslämnarnas hemsidor som läses automatiserat (så kallad webbskrapning), eller 4. på annat särskilt utpekat sätt.

text: Allmänt råd till 7 §

text: När uppgifter lämnas i form av kassaregisterdata, bör leveransen ske i enlighet med Leveransspecifikation för Kassaregisterdata för statistiska ändamål, som är bilaga till dessa föreskrifter.

text: Om det föreligger särskilda skäl, får SCB besluta om att uppgifter får lämnas vid andra tillfällen än vad som anges i 3, 4 eller 5 §.

text: Statistiska centralbyråns författningssamling

text: ISSN: 0284-0308 Utgivare: Chefsjurist Joachim Angermund

text: De områden för vilka uppgifter ska lämnas följer av indelningen i Europeiska Unionens version av Förenta Nationernas klassificering Classification of Individual Consumption According to Purpose (COICOP), Europeisk ändamålsklassificering av individuell konsumtion (Ecoicop). Indelningen finns på https://op.europa.eu/en/web/eu-vocabularies/concept-scheme/- /resource?uri=http://data.europa.eu/ed1/ecoicop2/ecoicop2&lang=sv.

text: Denna författning träder i kraft den 5 april 2026, då Statistiska centralbyråns föreskrifter och allmänna råd (

text: SCB-FS 2024:19

text: ) om uppgifter till statistik avseende Konsumentprisindex upphör att gälla.

text: På Statistiska centralbyråns vägnar

text: EVA-LO IGHE (Generaldirektör) Kamala Krishnan (Ekonomisk statistik och analys)

text: Bilaga

text: I den här leveransspecifikationen beskrivs det dataleveransformat som SCB önskar när uppgiftslämnare tar ut information från kassaregister för statistikändamål. Nedan följer både den filformatsstruktur och de viktiga variabler som önskas ingå i underlaget.

text: En transaktionsdatafil skickas på veckovis basis och innehåller uppgifter motsvarande föregående kalenderveckas transaktioner. Vi ser gärna att leveranserna av denna fil sker i början av efterföljande vecka. Uppgifterna lämnas antigen via SFTP eller genom API-anrop.

text: SCB är endast intresserad av försäljning där moms för såld vara/tjänst betalats i Sverige. Leveransen bör representera respektive periods nettoförsäljning och därmed bör även produkter som returnerats inkluderas.

text: Varor/tjänster som sålts när företaget har agerat marketplace, det vill säga marknadsfört och sålt varor för en annan aktörs räkning, bör exkluderas från dataleveransen. Varor som skickats med som gåvor i samband med en transaktion och som inte kostat något extra för kunden bör exkluderas ur materialet. Notera att detta inte gäller specialerbjudanden så som ”ta 3 betala för 2”.

text: Utöver transaktionsdatafilen efterfrågar SCB en kompletterande egenskapsdatafil som vidare beskriver de sålda produkterna. Denna fil levereras månatligen.

text: Som komplement till denna leveransbeskrivning kan SCB skicka en exempelfil för att illustrera det efterfrågade materialet.

text: Transaktionsdatafil

text: Filer som skickas till SCB avseende kassaregisterdata är enligt kodning UTF-8, där data representeras som rader och kolumner med hjälp av en överenskommen fältavgränsare (förslagsvis semikolon). I de fall leverans sker genom SFTP så behöver filen vara i antigen .txt- eller .csv-format. Undvik att använda kommatecken som fältavgränsare

text: SCB – Leveransspecifikation för Kassaregisterdata för statistiska ändamål 1 av 5

text: Bilaga

text: eftersom kommatecken ofta förekommer naturligt i vissa variabelvärden. Tecknet som används som separator får inte förekomma som ett tecken i variabelvärdena. Det går att lämna cellen tom när uppgiften saknas.

text: Transaktionerna redovisas per organisationsnummer, transaktionsdatum, transaktionstyp, artikelID (artikelID består av artikelnummer och/eller GTIN, alternativt artikelnummer och/eller EAN). Transaktionerna redovisas även per butikstyp, kundtyp och försäljning/retur när det är aktuellt. Returer redovisas separat och aggregeras inte ihop med försäljningsdata. Det betyder att en produkt kan vara såld ett transaktionsdatum och redovisas som en retur vid ett senare transaktionsdatum. Om möjligt, innehar returer de transaktionstyper som de initiala köpen skett igenom.

text: Nedan presenteras ett önskemål om uppgifter som bör ingå i transaktionsdatafilen. Det finns ett antal uppgifter som behöver finnas med i underlaget för att SCB ska kunna nyttja leveransen. De finns listade i Tabell 1. Notera att minst en av uppgifterna Artikelnummer och EAN behöver förekomma och att cellen kan lämnas tom om något av numren saknas.

text: Utöver de obligatoriska uppgifterna önskar SCB att transaktionsdatafilen även inkluderar uppgifter enligt Tabell 2. För SCB:s ändamål är det fördelaktigt om samtliga av dessa uppgifter inkluderas i filen. Om uppgiftslämnaren inte kan tillhandahålla samtliga uppgifter ser SCB gärna att exempelfilen fortfarande följs, men att de kolumner som ej innehåller variabelvärden lämnas tomma. Notera att SCB trots indelningen av Tabell 1 och 2 önskar att de variabler som efterfrågas i båda tabellerna ingår i en och samma fil. Exempelfil om detta levereras separat. Inkludera även rubrikerna enligt specifikation i exempelfilen.

text: Tabell 1 Obligatoriska variabler i Transaktionsdatafil

text: Uppgift Beskrivning Format Datatyp Organisationsnummer Organisationsnummer för Organisationsnummer: Text företaget som genomför • XXXXXX-XXXX transaktionen Transaktionsdatum Datum för när transaktionen ÅÅÅÅ-MM-DD Date genomförs Transaktionstyp Transaktion uppdelat per säljkanal Giltiga värden: Text Online = onlineförsäljning • Online Offline = försäljning i butik • Offline Marketplace = försäljning där • Marketplace annan aktör sålt varan för • Click and Collect företagets räkning

text: 2 av 5 SCB – Leveransspecifikation för Kassaregisterdata för statistiska ändamål

text: Bilaga

text: Click and collect = försäljning där varan beställts online men hämtats ut i butik Uppgift Beskrivning Format Datatyp Artnr Unikt artikelnummer för den 1-50 tecken, kan även Text specifika produkten. Företagets lämnas tom egna artikelnummer som är skilt från EAN/GTIN EAN/GTIN Artikelnummer enligt GS1- 1-50 tecken, kan även Text standarden lämnas tom SaldaPerArtNr Antalet sålda enheter per -999999999999 - Heltal artikelnummer 999999999999 TotalOmsPerArtNrInklMoms Total omsättning per -999999999999 – Decimaltal artikelnummer inklusive moms 999999999999 TotalOmsPerArtNrExklMoms Total omsättning per -999999999999 – Decimaltal artikelnummer exklusive moms 999999999999

text: Tabell 2 Övrig relevant information i transaktionsdatafil

text: Uppgift Beskrivning Format Datatyp Artikelbenämning Artikelbenämningen för produkten 1-200 tecken, Kan även Text lämnas tom ExternLeverantor Företagsnamn för den externa 1-50 tecken, kan även Text leverantören av produkten som lämnas tom sålts ArtNrLeverantor Den externa leverantörens 1-50 tecken, kan även Text artikelnummer för produkten lämnas tom ProduktgruppNamn1 Produktens grupptillhörighet, 1-50 tecken, kan även Text grupp 1 lämnas tom ProduktgruppNummer1 Numret som motsvarar produktens 1-50 tecken, kan även Text grupptillhörighet, grupp 1 lämnas tom ProduktgruppNamn2 Produktens grupptillhörighet, 1-50 tecken, kan även Text grupp 2 lämnas tom ProduktgruppNummer2 Numret som motsvarar produktens 1-50 tecken, kan även Text grupptillhörighet, grupp 2 lämnas tom ProduktgruppNamn3 Produktens grupptillhörighet, 1-50 tecken, kan även Text grupp 3 lämnas tom ProduktgruppNummer3 Numret som motsvarar produktens 1-50 tecken, kan även Text grupptillhörighet, grupp 3 lämnas tom ProduktgruppNamn4 Produktens grupptillhörighet, 1-50 tecken, kan även Text grupp 4 lämnas tom ProduktgruppNummer4 Numret som motsvarar produktens 1-50 tecken, kan även Text grupptillhörighet, grupp 4 lämnas tom

text: SCB – Leveransspecifikation för Kassaregisterdata för statistiska ändamål 3 av 5

text: Bilaga

text: ProduktgruppNamn5 Produktens grupptillhörighet, 1-50 tecken, kan även Text grupp 5 lämnas tom ProduktgruppNummer5 Numret som motsvarar produktens 1-50 tecken, kan även Text grupptillhörighet, grupp 5 lämnas tom Uppgift Beskrivning Format Datatyp Butikstyp Benämning för vilken butikstyp 1-50 tecken, kan även Text där transaktionen genomförts. lämnas tom Anges om företaget har flera typer av butiker med olika koncept AntalPerPack Antal per förpackning -999999999999 – Decimaltal 999999999999, kan även lämnas tom MattenhetPack Förpackningens Måttenhet 1-50 tecken, kan även Text lämnas tom Kundtyp Transaktion uppdelat per kundtyp Giltiga värden: Text • ”Företag/organisation" • ”Privatperson” Forsaljning/retur Transaktion uppdelat per Giltiga värden: Text försäljning/retur • ”Försäljning" • ”Retur” • ”Reklamation” Kan även lämnas tom

text: Egenskapsdatafil

text: Utöver transaktionsdatafilen efterfrågar SCB kompletterande egenskapsdata som skickas på månatlig basis. Nedan listas uppgifterna som ska inkluderas i denna fil. Filen måste innehålla antingen EAN eller artikelnummer. SCB ser helst att även dessa filer följer ett semikolonseparerat textformat (Ex .txt eller .csv).

text: Uppgift Beskrivning Format Datatyp ArtNr Unikt artikelnummer för den 1-50 tecken, kan även Text specifika produkten. Företagets lämnas tom egna artikelnummer som är skilt från EAN/GTIN EAN/GTIN Artikelnummer enligt GSI- 1-50 tecken, kan även Text standarden lämnas tom EgenskapsID Identifierande kod för egenskapen 1-50 tecken, kan även Text lämnas tom Egenskapsnamn Namnet på egenskapen som 1-50 tecken, kan även Text beskrivs lämnas tom

text: 4 av 5 SCB – Leveransspecifikation för Kassaregisterdata för statistiska ändamål

text: Bilaga

text: Egenskapsvarde Värdet för den angivna 1-4000 tecken, kan även Text egenskapen lämnas tom Egenskapsenhet Egenskapsvärdets måttenhet 1-50 tecken, kan även Text lämnas tom

text: SCB – Leveransspecifikation för Kassaregisterdata för statistiska ändamål 5 av 5

type: foreskrift


text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om kompetenskrav och övriga villkor för sådan behörighet att utföra gruvmätning som krävs för att upprätta gruv-, borrhåls- samt slutkartor enligt mineralförordningen.

text: Ansökan

text: Ansökan om behörighet att utföra gruvmätning ska vara skriftlig och inges till SGU. Till ansökan ska följande bifogas. 1. Personbevis 2. Handlingar som styrker att utbildnings- och praktikkraven enligt 4–6 §§ är uppfyllda 3. Upphävd. (

text: SGU-FS 2024:3

text: Allmänna råd

text: Handlingar enligt 2 § 2 som styrker att praktikkraven är uppfyllda bör avse såväl anställningen som sådan som utförda arbetsmoment och lämplighet. För att styrka samtliga dessa aspekter kan det därför vara aktuellt att intyg från både arbetsgivare och arbetsledare ges in.

text: Konsoliderad version (fulltext)

text: Utbildnings- och praktikkrav för behörighet

text: För att erhålla behörighet ska sökanden uppfylla kraven enligt dessa föreskrifter avseende utbildning och praktik.

text: För att erhålla behörighet ska sökandens grundutbildning motsvara lägst gymnasieexamen eller motsvarande. Grundutbildningen eller påbyggnadsutbildning ska leda till kunskaper, färdigheter och kompetenser i:

text: - geodesi, - fotogrammetri, - geologi med inriktning mot malmgeologi, - kartteknik och god mätsed samt - svensk minerallagstiftning.

text: För att erhålla behörighet ska sökande ha genomfört fyra års praktik som gruvmätare. Sökande som avlagt examen vid högskola eller universitet om minst 180 högskolepoäng kan förklaras behörig redan efter tre års praktik som gruvmätare. Sökanden ska under praktikperioden självständigt ha utfört gruvmätning.

text: Allmänna råd

text: Som ett led i att självständigt utföra gruvmätning bör sökanden bl.a. ha sammanställt och lämnat in säkringsmaterial till bergmästaren under överinseende av behörig gruvmätare.

text: Den senaste utbildningen, examen eller praktikperioden som sökanden åberopar får inte vara äldre än fem år vid ansökningstillfället för att godkännas.

text: Övrigt

text: Utbildningskraven kan tillgodoses genom motsvarande utbildning i annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: Behörighet kan vara begränsad till att avse visst område eller viss typ av gruva.

text: Behörighet kan återkallas av SGU, om det finns särskilda skäl.

text: Undantag från bestämmelserna i denna föreskrift kan medges av SGU om det finns särskilda skäl.

text: Konsoliderad version (fulltext)

fs: sgufs

publisher: Sveriges geologiska undersökning

title: Sveriges geologiska undersöknings föreskrifter och allmänna råd om behörighet att utföra gruvmätning

text: mineralförordningen

text: Ansökan

text: Ansökan om behörighet att utföra gruvmätning ska vara skriftlig och inges till SGU. Till ansökan ska följande bifogas. 1. Personbevis 2. Handlingar som styrker att utbildnings- och praktikkraven enligt 4–6 §§ är uppfyllda 3. Intyg om fullgott färgseende

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: Övrigt

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 april 2015 då verkets kungörelse (

text: ELSÄK-FS 1998:1

text: ) om behörighet att utföra gruvmätning ska upphöra att gälla. 2. Den äldre föreskriften tillämpas på ansökningar som inkommit till Sveriges geologiska undersökning före ikraftträdandet. 3. Behörigheter som har meddelats enligt äldre föreskrifter gäller fortfarande.

text: På Sveriges geologiska undersöknings vägnar

text: LENA SÖDERBERG

text: CARIN LUNDBERG


title: Sveriges geologiska undersöknings föreskrifter och allmänna råd om redovisning av förvaltningsplaner och åtgärdsprogram för grundvatten

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas då vattenmyndigheten redovisar förvaltningsplaner och åtgärdsprogram för grundvatten enligt 5 kap. 7 § respektive

text: 6 kap. 10 § förordningen (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön samt lämnar de uppgifter som Havs- och vattenmyndigheten behöver för rapportering till Europeiska kommissionen inklusive uppgifter för interimsrapportering, enligt

text: 9 kap. 2 § samma förordning

text: Havs- och vattenmyndigheten ges i 5 kap. 7 § respektive

text: 6 kap. 10 § förordningen (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön rätt att meddela föreskrifter om redovisning av förvaltningsplaner och åtgärds program för ytvatten.

text: Definitioner

text: Termer och uttryck som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i förordningen (

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön.

text: I dessa föreskrifter avses med

text: Interimsrapportering: Rapportering till Europeiska kommissionen av hur genomförandet av åtgärdsprogrammen har framskridit.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000

text: om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1, Celex 32000L0060), i lydelsen enligt Kommissionens direktiv

text: av den 30 oktober 2014 om ändring av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG

text: om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EUT L 311, 31.10.2014 s. 32-36, Celex 32014L0101).

text: Rapportering: När Havs- och vattenmyndigheten lämnar information till Europeiska kommissionen om genomförandet i Sverige av direktiv

text: , direktiv

text: och direktiv

text: enligt

text: 9 kap. 1 § förordningen (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön.

text: Redovisning av uppgifter: Hur och i vilken form en uppgift ska presenteras i åtgärdsprogram eller förvaltningsplan, eller lämnas till Havs- och vattenmyndigheten inför myndighetens rapportering till Europeiska kommissionen, exempelvis som text, karta, diagram, tabell eller i annan särskild form.

text: Redovisning av uppgifter i förvaltningsplaner och åtgärdsprogram

text: Vad förvaltningsplaner och åtgärdsprogram ska innehålla anges i 5 och

text: 6 kap.

text: förordningen (

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön samt i bilaga 1 till samma förordning. Därutöver finns i

text: 5 kap. 6 § miljöbalken

text: bestämmelser om åtgärdsprograms innehåll.

text: Följande uppgifter för enskilda grundvattenförekomster behöver enbart redovisas digitalt. Redovisningen ska göras i tabellform. 1. unik identitet, 2. namn, 3. grundvattenmagasinstyp, 4. riskbedömning för grundvattenförekomsten, 5. fastställd miljökvalitetsnorm, 6. skäl enligt

text: 4 kap.

text: 12 §§

text: förordningen (

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön för avvikelser och undantag från kvalitets kraven enligt

text: 4 kap.

text: och

text: 4 §§

text: samma förordning.

text: I förvaltningsplanen ska det tydligt anges var uppgifterna finns tillgängliga.

text: Om vattenmyndigheten har fastställt en delförvaltningsplan enligt

text: 5 kap. 2 § förordningen (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, eller ett delåtgärdsprogram enligt

text: 6 kap. 3 § samma förordning

text: , ska en sammanfattning av dessa redovisas i respektive distrikts förvaltningsplan eller åtgärdsprogram.

text: Kartor

text: Kartor i förvaltningsplan och delförvaltningsplan ska då specifikationer finns i bilaga 1 till dessa föreskrifter utarbetas enligt dessa.

text: Allmänna råd

text: I åtgärdsprogram och delåtgärdsprogram bör det finnas en karta som visar den geografiska utbredningen av det område som åtgärds programmen omfattar.

text: Om delåtgärdsprogram har upprättats bör det även finnas en

text: karta över det område som detta omfattar.

text: Internationell vattenförvaltning

text: Om samråd med norska myndigheter enligt

text: 8 kap. 3 § förordningen (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön har inneburit att

text: gemensamma förvaltningsplaner och åtgärdsprogram tagits fram ska vattenmyndigheten redovisa dessa som delförvaltningsplaner respektive delåtgärdsprogram.

text: Vattenmyndigheten för Bottenhavet, Bottenviken och Västerhavet ska till Havs- och vattenmyndigheten lämna uppgifter om hur samordning har skett med Norge enligt

text: 8 kap. 3 § förordningen (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön i de avrinningsområden som är gemensamma, samt vilka som involverats i processen.

text: Särskilda bestämmelser gällande Torneälvens avrinningsområde finns i

text: 8 kap. 1 § förordningen (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön och lagen (

text: ) om gränsälvsöverenskommelse mellan Sverige och Finland. Uppgifter om Torneälvens avrinningsområde ska redovisas i den förvaltningsplan som gäller för Bottenvikens distrikt alternativt i en separat förvaltningsplan för Torneälven.

text: Uppgifter som ska lämnas till Havs- och vattenmyndigheten inför rapportering till Europeiska kommissionen

text: Allmänna råd till

text: 9 kap. 2 § förordning (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön

text: När vattenmyndigheten lämnar de uppgifter som Havs och vatten myndigheten behöver för att rapportera till Europeiska kommissionen bör det göras i enlighet med vägledning meddelad av Europeiska kommissionen om hur och i vilken form rapportering ska ske. Euro peiska kommissionens vägledning bör också användas vid redovis ning av uppgifter till Havs och vattenmyndigheten inför interims rapportering.

text: Ovanstående bör följas om inte Havs och vattenmyndigheten

text: eller Sveriges geologiska undersökning skriftligt väglett Vatten myndigheten om något annat.

text: Vattenmyndigheten ska till Havs- och vattenmyndigheten redovisa förvaltningsplaner och åtgärdsprogram i digitalt format. De uppgifter som anges i 6 § i denna föreskrift ska redovisas, men behöver inte ingå i samma fil som förvaltningsplanen i övrigt. Underlag till kartor ska redovisas separat i digitalt format.

text: När vattenmyndigheten har fattat beslut om tidsundantag enligt

text: 4 kap. 9 § förordningen (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön ska myndigheten till Havs- och vattenmyndigheten lämna en sammanfattning av de åtgärder som behövs för att grundvattenförekomsterna i distriktet stegvis ska uppnå god status inom den förlängda tidsfristen. Sammanfattningen ska lämnas tillsammans med orsakerna till eventuella betydande förseningar med genomförandet av dessa åtgärder och en tidtabell för genomförandet.

text: Uppgifterna i 12–13 §§ samt de övriga uppgifter och beskrivningar som Havs- och vattenmyndigheten behöver för sin rapportering till Europeiska kommissionen ska finnas tillgängliga för Havs- och vattenmyndigheten senast

text: två månader innan varje tidpunkt då rapportering ska ske, i den eller de databaser som ska användas vid rapporteringen.

text: Vattenmyndigheten ska lämna uppgifter för interimsrapportering av genomförandet av fastställda åtgärdsprogram och eventuella delåtgärdsprogram för respektive vattendistrikt till Havs- och vattenmyndigheten. Detta ska göras senast två månader innan varje tidpunkt som dessa uppgifter ska rapporteras till Europeiska kommissionen enligt

text: 9 kap. 1 § förordningen (2004:660)

text: om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön med hänvisning till

text: artikel 15.3 i direktiv 2000/60/EG

text: Om vattenmyndigheten inte kan redovisa uppgifter som krävs för rapportering ska myndigheten lämna en skriftlig förklaring till Havs- och vatten myndigheten med skälen för detta senast två månader innan den tidpunkt rapportering ska ske till Europeiska kommissionen, eller den senare tidpunkt som Havs- och vattenmyndigheten meddelar.

text: De uppgifter som ska lämnas till, eller göras tillgängliga för, Havs- och vattenmyndigheten enligt 10 § och 12–16 §§ ska vid samma tillfälle lämnas till, eller göras tillgängliga för, SGU.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2017, då verkets föreskrifter (

text: ) om redovisning av åtgärdsprogram för grundvatten och (

text: ) om redovisning av förvaltningsplan för grundvatten ska upphöra att gälla.

text: LENA SÖDERBERG

text: GUNILLA NORDLÉN

text: Bilaga 1

text: Utformning av kartor i förvaltningsplan

text: Översikt över de kartor vars utförande specificeras i tabellerna nedan.

text: 1. Grundvattenförekomsternas lokalisering och grundvattenmagasinstyp 2. Kemisk status och trender för grundvatten 3. Kvantitativ status för grundvatten 4. Övervakningsprogram för grundvatten 5. Riskbedömning av kemisk status för grundvatten 6. Riskbedömning av kvantitativ status för grundvatten

text: För varje vattendistrikt ska grundvattenförekomsternas lokalisering och grundvattenmagasinstyp delas in och färgkodas enligt tabell 1.

text: Tabell 1.

text: Grundvattenförekomsternas lokalisering och grundvattenmagasinstyp Färg Färgkod RGB

text: Sand- och grusavlagring Lila 169, 0, 230 Sedimentär berggrund Rosa 255, 115, 223 Kristallin berggrund Grön 0, 255, 200 Övriga magasinstyper Grön 102, 205, 171

text: Kemisk status och trender för grundvatten

text: Resultatet av klassificeringen av kemisk grundvattenstatus för varje vattenförekomst ska delas in och färgkodas enligt tabell 2. Det ska även markeras med en fylld cirkel på kartan, vilka grundvattenförekomster som visar betydande och ihållande trender eller vändning av en trend enligt Sveriges geologiska undersöknings föreskrifter (

text: SGU-FS 2013:2

text: ) om miljökvalitetsnormer och statusklassificering för grundvatten.

text: Tabell 2.

text: Klassificering av kemisk status Färg Färgkod RGB

text: God Grön 56, 168, 0 Otillfredsställande Röd 255, 0, 0 Uppåtgående trend Svart fylld cirkel 0, 0, 0 Vändning av trend Blå fylld cirkel 0, 92, 230

text: Kvantitativ status för grundvatten

text: Resultatet av klassificeringen av kvantitativ status för varje vattenförekomst ska delas in och färgkodas enligt tabell 3.

text: Tabell 3.

text: Klassificering av kvantitativ status Färg Färgkod RGB

text: God Grön 56, 168, 0 Otillfredsställande Röd 255, 0, 0

text: Riskbedömning av kemisk status för grundvatten

text: Resultatet av riskbedömningen av kemisk grundvattenstatus för varje vattenförekomst ska delas in och färgkodas enligt tabell 4.

text: Tabell 4.

text: Riskbedömning av kemisk status för grundvatten Färg Färgkod RGB

text: Bedöms ej vara i risk Grön 56, 168, 0 Bedöms vara i risk Orange 255, 170, 0

text: Riskbedömning av kvantitativ status för grundvatten

text: Resultatet av riskbedömningen av kvantitativ grundvattenstatus för varje vattenförekomst ska delas in och färgkodas enligt tabell 5.

text: Tabell 5.

text: Riskbedömning av kvantitativ status för grundvatten Färg Färgkod RGB

text: Bedöms ej vara i risk Grön 56, 168, 0 Bedöms vara i risk Orange 255,170, 0

text: Övervakningsprogram för grundvatten

text: På kartor över övervakningsprogram ska övervakningsstationerna presenteras med symboler enligt tabell 6. Övervakningsprogrammen ska redovisas på tre separata kartor, en karta med övervakning av kemisk grundvattenstatus, en karta med övervakning av kvantitativ status samt en karta med övervakning av skyddade områden.

text: Tabell 6.

text: Övervakningsstationer Symbol

text: Kontrollerande övervakning Kvadrat Operativ övervakning Triangel Skyddade områden Hexagon Kvantitativ övervakning Romb


title: Sveriges geologiska undersöknings föreskrifter och allmänna råd om gruv- och borrhålskartor

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om hur kartor över gruvor och motsvarande anläggningar samt borrhål enligt

text: 14 kap. 4 § minerallagen (1991:45)

text: ska upprättas och kompletteras samt hur och när dessa kartor ska ges in till bergmästaren.

type: kapitel

text: 2 kap. Gruvkarta

text: Med gruvkarta avses den karta som koncessionshavaren enligt

text: 14 kap. 4 § minerallagen (1991:45)

text: ska upprätta över gruvor och motsvarande anlägg ningar som är under arbete. En gruvkarta ska ge en ur gruvrättslig, geometrisk och geologisk synpunkt noggrann och aktuell bild av gruvan och motsvarande anläggningar i tre dimensioner.

text: Allmänna råd

text: En gruvkarta används vid bergmästarens tillsyn av verksamheten samt för att fastighetsägare och innehavare av särskild rätt ska kunna bevaka sina intressen. Den kan även fungera som underlag för planering, uppföljning och dokumentation för koncessionshavaren.

text: Gruvkartans innehåll

text: På gruvkartan ska följande information finnas med: 1. samtliga gruvrum, 2. borrhål av bestående värde enligt 5 kap. 1 §, 3. de anläggningar och gränser som är väsentliga för gruvbrytningen, 4. gruvområdets geologiska beskaffenhet och förekomst av utvinnings bara mineraliska ämnen, och 5. särskilda stabilitetsförhållanden. Om det har betydelse för gruvans bestånd och allmänna säkerhet ska infor mation enligt första stycket utanför gruvan men inom bearbetningskoncessions

text: området också återges på gruvkartan. Även närliggande gruvor och annan in formation som kan vara av betydelse ska läggas in på kartan.

text: Allmänna råd

text: En gruvkarta bör visa alla utförda bergarbeten samt geologisk, tektonisk och bergmekanisk information. Följande bör därför finnas med på gruvkartan: 1. malmernas läge, geometri och orientering, 2. förekommande geologiska strukturer (t. ex. spröda strukturer och skjuvzoner), 3. halt och kvalitetsvariationer av betydelse för brytning och anrikning, 4. geologisk information som i väsentlig grad påverkar stabiliteten i gruvrum eller hos dagbrottsslänter, och 5. sidobergets geologiska information av betydelse för gruvverksamheten. För att avgöra vad som kan vara av betydelse för gruvans bestånd och allmänna säkerhet, samt vilken annan information som kan vara av betydelse, bör följande beaktas: 1. mineraliseringens stupning och strykning, 2. ramper, ventilationsschakt m.m., och 3. sandmagasin, klarningsmagasin, gråbergsupplag, deformations zoner, stängsel m.m. Malmtyp och brytningsmetod avgör hur information samlas in och presenteras. Den geologiska information som är väsentlig för gruv verksamheten bör också presenteras på ett sådant sätt att det ger en god överblick. Viss geologisk information förmedlas tydligare och mer nyan serat i skriftlig form än via kartmedia. En tredimensionell karta kan vid behov kompletteras med skriftligt underlag om detta på ett tydligare sätt beskriver den geologiska informationen. För att säkerställa kvaliteten på den information som ingår i gruv kartan bör koncessionshavaren säkerställa att de underlag som lämnas till den som är behörig gruvmätare enligt

text: 50 § mineralförordningen (1992:285)

text: är framtagna av personer med god kännedom om de förhål landen som avses i 2 kap. 2 §.

text: Bergmästaren får begära att vissa särskilda informationsmängder ska ingå i gruvkartan för att visa den information som krävs enligt 2 kap. 2 §. Bergmäs taren får även begära att vissa särskilda informationsmängder utöver vad som framgår av 2 kap. 2 § ska ingå i gruvkartan. Koncessionshavaren bedömer vilka särskilda informationsmängder som behövs i övrigt.

text: Allmänna råd

text: De särskilda informationsmängder som kan ingå i en slutkarta kan i tillämp liga delar också ingå i en gruvkarta. Vilka dessa är framgår av bilaga 1.

text: Gruvkartan ska hållas tillgänglig

text: En gruvkarta eller en kopia av gruvkartan ska hållas tillgänglig vid gruvan för bergmästaren samt för berörda fastighetsägare och innehavare av särskild rätt att ta del av.

text: Allmänna råd

text: Gruvkartan får hållas tillgänglig i digital form.

text: Utdrag av gruvkarta

text: Utdrag av gruvkartan ska ges in till bergmästaren i form av säkringsmaterial i enlighet med 3 kap. eller slutkarta i enlighet med 4 kap. Bergmästaren får även begära in annat utdrag.

text: 3 kap. Säkringsmaterial

text: Säkringsmaterial utgörs av sådana utdrag av gruvkartan som gör att denna kan återskapas om den har förstörts eller på annat sätt gått förlorad.

text: Säkringsmaterialets innehåll

text: Säkringsmaterialet och dess enskilda delar ska vara tydligt märkta med datum och angivelse att det är säkringsmaterial. Ovidkommande material, arbetsfiler och dylikt ska vara bortredigerat vid inlämnande. En separat innehållsförteckning över säkringsmaterialet, dess uppbyggnad och övrig information som är nödvändig för gruvkartans upprättande, ska bifogas när säkringsmaterialet ges in till bergmästaren. En förteckning över eventuella stompunkter ska också bifogas.

text: När säkringsmaterial ska ges in

text: Säkringsmaterial ska ges in till bergmästaren före utgången av det andra året efter det år då gruvarbetet påbörjades. Därefter ska säkringsmaterial sändas in till bergmästaren vartannat år.

text: Om gruvdriften avbryts under sex månader eller längre ska koncessions havaren på begäran av bergmästaren omgående ge in säkringsmaterial eller slutkarta.

text: Säkringsmaterial ska kompletteras av rådata. I de fall säkringsmaterialet lämnas in digitalt ska det lämnas i ett format som kan läsas in i öppna program varor (exempelvis PDF, 3DPDF). Säkringsmaterial som lämnas in digitalt ska även kompletteras av digitala rådata.

text: Allmänna råd

text: Säkringsmaterial som lämnas in digitalt bör innehålla teckenförklaring. Rådata bör lämnas i ett digitalt standardformat. Säkringsmaterialet bör redovisas dels på ett sådant sätt att det kan fungera som delar av slutkartan efter gruvans nedläggning, dels som en fullständig kopia av gruvkartan. En fullständig kopia av gruvkartan på arkivbeständigt papper bör ges in i vart fall vart 20:e år.

text: 4 kap. Slutkarta

text: Slutkartans syfte och innehåll

text: En slutkarta ska visa hur och var gruvverksamheten pågått. Slutkartan utgörs av arkivbeständigt utdrag från gruvkartan med de särskilda informa tionsmängder som behövs för att ge en komplett bild av de förhållanden som anges i 2 kap. 2–3 §§.

text: Slutkartan ska utföras minst i skala 1:2 000 och format A3. Om skalan är en för minskning i förhållande till gruvkartans skala ska det vara möjligt att rekonstruera slutkartan till originalskalan. I områden där malm kvarstår i väsentlig mängd ska omfattningen av slutkartan motsvara en gruvkarta. Grund information enligt bilaga 1 ska alltid ingå.

text: Allmänna råd

text: Slutkartans syfte är att dokumentera sådan information som är av värde vid utredning av ett eventuellt återupptagande av gruvdriften, samt för plane ring av annan verksamhet i eller omkring gruvan. Slutkartan har även ett värde för det geologiska och det teknik och kulturhistoriska kunnandet. Även av denna anledning är det viktigt att slutkartan är arkivbeständig. Vägledning rörande arkivbeständighet kan fås genom Riksarkivet. Slutkartan kan utföras i förminskad skala i förhållande till gruv kartan. Slutkartan bör inte vara större än format A0. De särskilda informationsmängder från gruvkartan som bör ingå i en slutkarta är beroende av fyndighetens och gruvrummens form. Normalt bör alla kommunikationsnivåer ingå i en slutkarta. Nivåskillnaden mel lan slutkartans information om horisontalskärningar bör inte överstiga 50 meter såvida brytningsmetoden medger detta. Vid många brytningsme toder blottas dock inte malmen helt förrän vid en nivå belägen ett tiotal meter över kommunikationsnivån. I sådana fall är det i regel nödvändigt att också låta information för denna nivå ingå i slutkartan. I slutkartan behöver endast de undersökningsborrhål som borrats för att fast ställa sannolik mineralreserv tas med, och alltså inte den detalj undersökning som senare sker. Inte heller borrhål som finns i utbrutna områden behöver tas med. I bilaga 1 anges de särskilda informationsmängder som, förutom grund information och beskrivning, kan ingå i slutkartan.

text: En utförlig beskrivning som kompletterar slutkartans information ska bifogas till slutkartan. I beskrivningen ska följande ingå: 1. innehållsförteckning, 2. lägesbeskrivning, 3. beskrivning av kartornas och mätsystemets uppläggning, 4. förteckning över stompunkter, 5. geologisk beskrivning, 6. historisk beskrivning, 7. gruvrättslig beskrivning, 8. områden med risk för sättningar och/eller ras, 9. kvarstående obrutna och kvarlämnade brutna malmer, halter och kvantiteter, 10. brytningstekniska erfarenheter inklusive kommentarer, 11. anrikningstekniska erfarenheter inklusive kommentarer, och 12. teckenförklaring för använda beteckningar.

text: Allmänna råd

text: För att säkerställa kvaliteten på den information som tillhör slutkartan bör koncessionshavaren säkerställa att de underlag som lämnas till den som är behörig gruvmätare enligt

text: 50 § mineralförordningen (1992:285)

text: är framtagna av personer med god kännedom om de förhållanden som avses i 4 kap. 2 §.

text: Borrhål som märks ut på slutkartan ska innehålla information om malm läget. Om protokoll som visar borrhålens geologi och malmanalyser bifogas behöver borrhålens geologi inte redovisas på kartan.

text: När slutkarta ska ges in

text: En arkivbeständig slutkarta ska upprättas och ges in till bergmästaren. Detta ska göras inom två år räknat från det datum när anmälan enligt

text: 57 § mineralförordningen (1992:285)

text: om gruvans nedläggning kommit in till berg mästaren. Vid samma tillfälle ska även en digital kopia av slutkartan lämnas in.

text: Allmänna råd

text: Vägledning rörande arkivbeständighet kan fås genom Riksarkivet. Den digitala kopian av slutkartan bör lämnas i ett format som kan läsas in i öppna programvaror (exempelvis PDF, 3DPDF). Information som läm nas in digitalt bör även kompletteras av digitala rådata.

text: 5 kap. Borrhålskarta

text: En borrhålskarta ska ge en beskrivning av borrhål av bestående värde inom ett koncessionsområde där gruvdrift inte påbörjats. Med borrhål av bestående värde avses sådana undersökningsborrhål som ger väsentliga upplysningar om områdets geologi under markytan.

text: Allmänna råd

text: En borrhålskarta upprättas för att resultaten av kostnadskrävande under sökningsarbeten ska kunna bevaras för framtiden på ett betryggande sätt och hållas tillgängliga för framtida undersökningsarbeten.

text: Borrhålskartans innehåll

text: På en borrhålskarta ska läge för borrhålspåhugg anges med sådan noggrannhet att det säkert kan påträffas. Därutöver ska följande redovisas på borrhålskartan: 1. borrhålets dimension, 2. borrhålets sträckning (strykning och stupning) inkluderat avvikelse mätning, 3. den geologiska information som observerats i samband med uppta gandet av borrhålet, och 4. fastighetsgränser och andra gränser av betydelse för tolkningen av kartan. Om protokoll som visar borrhålens geologi och malmanalyser bifo gas behöver borrhålens geologi inte redovisas på kartan.

text: Allmänna råd

text: Borrhålskartan bör innehålla borrhålsprofiler med information om mark ytans, och om möjligt, bergytans nivåförhållanden och geologi. Av borrhålskartan bör borrhålens nummer, höjdangivelse samt relevant topografi framgå. Av borrhålsprofiler (vertikalskärningar längs borrhålen) eller borrhålsprotokoll bör borrhålens geologi, malmanalyser, höjdangivelse och resultat av eventuella mätningar av sido och lutningsavvikelser framgå. Skalan för borrhålskartan bör inte vara mindre än skalan för den karta som bifogades ansökan om bearbetningskoncession enligt 18 § 1 mineral förordningen (

text: ). Borrhålsprofilernas skala kan vara större än borrhålskartans skala.

text: När borrhålskarta ska ges in

text: En arkivbeständig borrhålskarta ska ges in till bergmästaren senast 18 månader efter det att undersökningsarbete avslutats eller avbrutits utan att där efter ha återupptagits om borrhål av bestående värde upptagits inom konces sionsområdet. Vid samma tillfälle ska även en digital kopia av borrhålskartan lämnas in.

text: Allmänna råd

text: Vägledning rörande arkivbeständighet kan fås genom Riksarkivet. Den digitala kopian av borrhålskartan bör lämnas i ett format som kan läsas in i öppna programvaror (exempelvis PDF, 3DPDF). Information som lämnas in digitalt bör även kompletteras av digitala rådata.

text: 6 kap. Mätningsarbete

text: Mätningsarbetet ska kopplas till ett referenssystem

text: Mätningsarbetet ovan och under jord ska kopplas till ett referenssystem. I första hand ska nationella referenssystem i plan och höjd användas. Om lokala system används så ska ett transformationssamband till något nationellt referenssystem anges. Det referenssystem i plan och höjd som används ska anges på kartorna.

text: Allmänna råd

text: Gällande mätningsarbetets referenssystem bör de rekommendationer som finns i Lantmäteriets Handbok i mät och kartfrågor (HMK) följas. Mätstorheter i kartan bör anges med decimaltal i SIenheter. Vinkel mått kan anges sexagesimalt (med grader minuter och sekunder) om det handlar om borrhålslutningar eller geologiska beteckningar. Vid en vidsträckt eller djup gruva bör gruvans lokala system kopplas till en referensellipsoid så att mätta längder kan reduceras till dess referensplan.

text: 7 kap. Undantag

text: Bergmästaren får medge undantag från dessa föreskrifter om det finns sär skilda skäl och förutsatt att syftet med bestämmelsen ändå uppnås.

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder ikraft den 1 mars 2021. 2. Genom författningen upphävs följande föreskrifter: a) Statens industriverks kungörelse (SINDFS 1976:04) angående gruv och borrhålskartor, b) Statens industriverks tillämpningsföreskrifter (Dnr 735/1973) till Statens industriverks kungörelse angående gruv och borrhåls kartor (SINDFS 1976:04), c) Sveriges geologiska undersöknings föreskrift (ELSÄKFS 1997:2) om tillämpningen av Statens industriverks kungörelse (SINDFS 1976:04) angående gruv och borrhålskartor.

text: På Sveriges geologiska undersöknings vägnar

text: ANNELI WIRTÉN

text: GUNILLA NORDLÉN

text: Bilaga 1.

text: Tabell. Särskilda informationsmängder som kan ingå i en slutkarta

text: Grundinformation Ska visa

text: Namn på gruva och gruvfält Geografiskt läge, inkluderande uppgift om kommun och län Tidpunkt för upprättande av slutkartan Behörig gruvmätares namnteckning Teckenförklaring över använda beteckningar Innehållsförteckning för övriga informations mängder

text: Horisontalinformation Kan visa

text: Topografisk information Markytans topografi samt detaljer i nära anslutning till denna, vertikalt projicerade på ett horisontellt plan Fastighetsgränser med register beteckning Koncessionsgränser jämte markeringar Anvisad mark Nivåkurvor Gruvöppningar, även igenfyllda Skärpningar, även igenfyllda Jordavrymningar Borrhål ansatta från dagen, om dessa inte visas på särskild borrhålskarta Byggnader Vägar Permanenta transportanordningar Permanenta ledningar Övrigt av betydelse Geologisk information Bergytans geologi, vertikalt projicerad på ett horisontellt plan Gruvöppningar, även igenfyllda Skärpningar, även igenfyllda Geologiska beteckningar för kända delar av berggrundens överyta

text: Tabell. Fortsättning.

text: Horisontalinformation Kan visa

text: Övrig horisontalinformation En i huvudsak horisontell skärningsyta eller (horisontalskärnings en lutande skärningsyta, vertikalt projicerad på information, horisontal ett horisontellt plan projektionsinformation) Samtliga ortar och gruvrum Skärningskonturer för projicerade ytor Borrhål, om dessa inte visas på särskild borrhålskarta Öppningar i sula och tak Övriga objekt av intresse t ex preparering av bottenskivor Den nivåkurva i dagen, som ligger på samma avvägning som den projicerade ytan

text: Vertikalinformation Kan visa

text: Längdprojektions En skärningsyta genom malmens huvud information sakliga stryknings och stupningsriktning, horisontellt projicerad på ett vertikalt plan Tvärprojektions En skärningsyta vinkelrätt mot malmens huvud information sakliga strykningsriktning och horisontellt projicerad på ett vertikalplan så att förbindelse ledernas lägen framgår Vertikalskärnings Skärningsytan i ett vertikalt plan information Borrhål, om dessa inte visas på särskild borrhålskarta Gruvrumskonturer Projicerade öppningar Band och pelare Avsatser Markens och berggrundens överyta Sättningar och ras med angivande av datum

text: Övrig information Kan visa

text: Borrhålsinformation Borrhål redovisade i enlighet med bestäm melserna om borrhålskartor Information om åter  Fyllmassor med årtal för utförda gruvarbeten

text: fyllnad och material

text: Brytningsår År när brytning ägt rum