text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om hälsoundersökning och hälsotillstånd för att bedöma fysisk och psykisk lämplighet för personer som utför säkerhetskritiska arbetsuppgifter enligt lagen (

text: ) om nationella järnvägssystem. De ord och uttryck som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i lagen om nationella järnvägssystem och förordningen (

text: ) om nationella järnvägssystem. (

text: TSFS 2024:32

text: Har upphävts genom (

text: TSFS 2024:32

text: Den som även omfattas av lagen (

text: ) om behörighet för lokförare och som genomgår hälsokontroller enligt Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2011:61

text: ) om hälsokrav m.m. för lokförare, behöver inte genomgå motsvarande undersökningar enligt dessa föreskrifter. Detta gäller under förutsättning att personens hälsotillstånd är oförändrat sedan den senaste hälsoundersökningen. Den som utför säkerhetskritiska arbetsuppgifter som inte innebär att framföra fordon och som genomgår hälsokontroller enligt Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2019:113

text: ) om hälsoundersökning och hälsotillstånd för personal med arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten inom tunnelbana och spårväg, behöver inte genomgå motsvarande undersökningar enligt dessa föreskrifter. Detta gäller under förutsättning att personens hälsotillstånd är oförändrat sedan den senaste hälsoundersökningen.

text: Grundläggande krav för samtliga hälsotillstånd

text: En person som utför säkerhetskritiska arbetsuppgifter får inte

text: Allmän trafiksäkerhetsrisk

text: Med konsekvenser som innebär en trafiksäkerhetsrisk avses i dessa föreskrifter 1. påverkan på medvetandet, 2. nedsatt uppmärksamhet eller koncentration, 3. plötslig förlust av funktionsförmågan, 4. nedsatt balans eller koordination, eller 5. betydande begränsningar av rörligheten.

text: Den individuella trafiksäkerhetsrisken

text: Konsekvenser som innebär en trafiksäkerhetsrisk ska bedömas i det individuella fallet. Säkerhetskritiska arbetsuppgifter får utföras om 1. en läkare bedömer att hälsotillståndet eller följderna av bruket av läkemedel eller andra medel inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, och 2. något annat inte anges i 15–54 §§.

text: Om läkaren bedömer att en person har flera sjukdomar eller tillstånd som tillsammans vid en sammantagen bedömning innebär en trafiksäkerhetsrisk, får personen inte utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter. Detta gäller även om sjukdomarna eller tillstånden var för sig inte utgör hinder för att utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter enligt dessa föreskrifter.

text: Hälsoundersökning

text: Hälsoundersökningar och bedömningar ska utföras av en legitimerad läkare. Läkaren ska ta hänsyn till vilken typ av säkerhetskritiska arbetsuppgifter som personen utför och vilka säkerhetskritiska funktioner som uppgifterna innefattar. De säkerhetskritiska arbetsuppgifterna innehåller funktioner som innebär att 1. framföra fordon på järnvägsnät, 2. leda eller övervaka järnvägstrafik, 3. bedöma trafiksäkerheten hos fordon eller järnvägsinfrastruktur, eller 4. i övrigt bedriva järnvägstrafik eller arbete i järnvägsinfrastruktur enligt verksamhetsutövarens säkerhetsstyrningssystem. (

text: TSFS 2024:31

text: Allmänna råd

text: Exempel på yrkesroller som innehåller funktioner enligt 8 § andra stycket 2 är tågklarerare, tågledare och huvudtillsyningsman. Exempel på yrkesroller som innehåller funktioner enligt 8 § andra stycket 3 är besiktningsman och signalsäkerhetskontrollant.

text: Exempel på yrkesroller som innehåller funktioner enligt 8 § andra stycket 4 är tågbefälhavare, trafikbiträde, tillsyningsman vid spärrfärd, växling eller arbete i järnvägsinfrastruktur. (

text: TSFS 2024:32

text: De hälsoundersökningar som genomförs i enlighet med dessa föreskrifter ska minst omfatta 1. en allmän medicinsk undersökning, 2. undersökning av syn, hörsel och färgseende, 3. urin- eller blodprover för uteslutande av diabetes, 4. urin- eller blodprover för upptäckt av andra tillstånd som indikerats vid den kliniska undersökningen, och 5. personens självskattning av aktuella alkohol- och drogvanor.

text: En person som direkt eller indirekt har varit inblandad i en olycka eller ett tillbud får inte utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter om han eller hon kan ha drabbats psykiskt eller fysiskt på ett sådant sätt att det har en negativ inverkan på trafiksäkerheten. I sådant fall ska personen bedömas av läkare utifrån kraven i dessa föreskrifter innan han eller hon får fortsätta sin tjänstgöring.

text: En person som har haft en sammanhängande sjukskrivningsperiod i mer än 30 dagar eller upprepade kortare sjukskrivningsperioder ska före fortsatt tjänstgöring bedömas av läkare utifrån kraven i dessa föreskrifter. Detsamma gäller vid annan sammanhängande frånvaro i mer än 30 dagar, eller upprepad korttidsfrånvaro, som verksamhetsutövaren bedömer har orsakats av personens hälsotillstånd.

text: När någon övergår från en säkerhetskritisk arbetsuppgift till en annan, ska verksamhetsutövaren bedöma om personen behöver genomgå en ny hälsoundersökning.

text: En person som utför säkerhetskritiska arbetsuppgifter ska genomgå en hälsoundersökning 1. vart femte år till och med dagen före 41-årsdagen, 2. vart tredje år från och med 41-årsdagen till och med 62-årsdagen, och 3. varje år efter 62-årsdagen. Hälsoundersökningen kan i det individuella fallet göras oftare om det krävs för att säkerställa att sjukdomen eller tillståndet inte innebär en trafiksäkerhetsrisk.

text: Vid museal verksamhet på en spåranläggning som är avskild från det allmänna spårnätet får varannan hälsoundersökning ersättas av en hälsodeklaration från personen. Om deklarationen visar att hälsotillståndet har ändrats sedan den senaste hälsoundersökningen, ska en läkare bedöma vilken betydelse det har.

text: Närmare bestämmelser om vissa sjukdomstillstånd

text: Hjärt- och kärlsjukdomar

text: För en person som behandlas för hjärt- och kärlsjukdom med en ICD gäller följande:

text: En person som har genomgått en hjärttransplantation får inte utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 1 eller 2.

text: Säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 3 eller 4 får utföras av den som har genomgått en hjärttransplantation under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av hjärttransplantationen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. tillståndet är väl behandlat, och 3. tillståndet minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk. Hur lång tid som behöver gå innan arbetsuppgifterna får återupptas efter en hjärttransplantation ska bedömas i det individuella fallet. I sin bedömning av om tillståndet är väl behandlat ska läkaren ta hänsyn till om det funnits allvarliga komplikationer efter operationen.

text: En person som har bradyarytmier med AV-block II – Mobitz typ 2, AV-block III eller alternerande skänkelblock får inte utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 1 eller 2.

text: Säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 3 eller 4 får utföras av den som har bradyarytmier med AV-block II – Mobitz typ 2, AV-block III eller alternerande skänkelblock. Detta gäller under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av sjukdomen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. sjukdomen är väl behandlad, och 3. sjukdomen minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk.

text: Den som har andra hjärt- och kärlsjukdomar eller tillstånd än de som avses i 15–19 §§ får utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av sjukdomen eller tillståndet inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. sjukdomen eller tillståndet är väl behandlat, 3. eventuella riskfaktorer är under kontroll, 4. prognosen för sjukdomen eller tillståndet i övrigt bedöms vara god, och 5. sjukdomen eller tillståndet minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk.

text: Allmänna råd

text: Exempel på andra hjärt- och kärlsjukdomar eller tillstånd är

text: kranskärlsjukdomar som yttrar sig i kärlkramp eller hjärtinfarkt, rytmrubbningar som kan medföra en akut medvetandesänkning, hjärtsvikt, kardiomyopatier, hjärtklaffssjukdomar, tillstånd efter kranskärlsingrepp, tillstånd efter kranskärlsoperation samt tillstånd efter hjärtklaffsoperation.

text: En person med förhöjt blodtryck får utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av det förhöjda blodtrycket inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. blodtrycket är väl behandlat, och 3. blodtrycket minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk.

text: Diabetes

text: En person med diabetes som behandlas med läkemedel som ger ökad risk för hypoglykemi, det vill säga insulin eller viss oral medicinering, får inte utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 1 eller 2.

text: Säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 3 eller 4 får utföras av den som har diabetes som behandlas med läkemedel som ger ökad risk för hypoglykemi, det vill säga insulin eller viss oral medicinering. Detta gäller under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av behandlingen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. sjukdomen är väl behandlad, 3. en läkare har bedömt att diabetessjukdomen är under godtagbar kontroll vad gäller risken för hypoglykemi, 4. personen kontrollerar blodsockret innan arbetspasset påbörjas, 5. personen har god förmåga att känna varningstecken på hypoglykemi, 6. personen har förmåga att vidta åtgärder vid hypoglykemi, och 7. sjukdomen minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk.

text: En person med diabetes som behandlas på annat sätt än vad som avses i 22 och 23 §§ får utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av behandlingen eller sjukdomen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. sjukdomen är väl behandlad, och 3. sjukdomen minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk.

text: Vid läkarens bedömning av om personen kan utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter trots diabetes ska komplikationer från kärlsystemet till följd av diabetessjukdomen särskilt uppmärksammas, liksom makrovaskulära komplikationer med risk för hjärt- och kärlsjukdom.

text: Allmänna råd

text: Exempel på komplikationer från kärlsystemet är retinopati eller neuropati med motoriska och sensoriska bortfallssymptom eller kognitiv påverkan. Ögonbottenundersökning bör göras regelbundet i de intervaller som en ögonläkare bedömer i det individuella fallet.

text: Sömn- och vakenhetsstörningar

text: En person med narkolepsi får inte utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 1 eller 2.

text: Säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 3 eller 4 får utföras av den som har narkolepsi under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av narkolepsin inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. sjukdomen är väl behandlad, 3. trötthet som inskränker säkerheten inte förekommer under tjänstgöring, och 4. sjukdomen minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk.

text: En person med sömn- och vakenhetsstörning av lindrig grad eller annan sjukdom med sömnstörning som inte avses i 26 och 27 §§ får utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter. Detta gäller under förutsättning att en läkare har bedömt att konsekvenserna av sjukdomen eller störningen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk och att 1. trötthet som inskränker säkerheten inte förekommer under tjänstgöring, behandling sker med CPAP/APAP eller bettskena och sjukdomen regelbundet genom sömnregistrering eller annan behandlingskontroll följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk, eller 2. AHI inte överstiger 14 och dagtrötthet inte förekommer.

text: Alkohol och andra droger

text: En person som brukar narkotika eller medel med liknande effekter får inte utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter.

text: Säkerhetskritiska arbetsuppgifter får inte utföras av någon som är påverkad av alkohol, narkotika eller andra medel med liknande effekter.

text: Den som har ett substansbrukssyndrom orsakat av alkohol, narkotika eller andra medel med liknande effekter får inte utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter förrän varaktig helnykterhet har verifierats och en läkare bedömer att prognosen för fortsatt nykterhet är god. Varaktig nykterhet vid milt substansbrukssyndrom ska avse minst sex månaders verifierad helnykterhet. Varaktig nykterhet vid måttligt till svårt substansbrukssyndrom ska avse minst ett års verifierad helnykterhet. Dessutom ska alltid minst ett års helnykterhet verifieras om

text: 1. personen har ertappats påverkad inför eller under tjänstgöring, eller 2. tidigare behandlingsinsatser har misslyckats.

text: Allmänna råd

text: Vid bedömning av om personen uppfyller kriterierna för ett substansbrukssyndrom bör läkaren utgå från det kriteriebaserade systemet för diagnosklassificering DSM-5.

text: Efter återgång i tjänst när varaktig helnykterhet har verifierats, ska fortsatt varaktig nykterhet verifieras. Personen ska följas under en period som bedöms lämplig av läkare i det individuella fallet, dock minst 36 månader. För att verifiera varaktig nykterhet ska vedertagna metoder och tester användas som kan påvisa alkohol, narkotika eller andra medel med liknande effekter.

text: Allmänna råd

text: Exempel på vedertagna metoder och tester för bruk av alkohol är PEth och CDT.

text: En person som använder läkemedel som kan påverka reaktionsförmågan och vakenheten får utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter under förutsättning att läkemedlet 1. tas enligt läkarordination, och 2. inte har sådana effekter som innebär en trafiksäkerhetsrisk.

text: Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar

text: En person med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning får utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av funktionsnedsättningen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. eventuella läkemedel tas enligt läkarordination och inte har sådana effekter som innebär en trafiksäkerhetsrisk, och 3. funktionsnedsättningen minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk. Vid bedömning av om funktionsnedsättningen innebär en trafiksäkerhetsrisk ska läkaren ta hänsyn till störning av impulskontroll, koncentrationsförmåga, uppmärksamhet och omdöme, förmåga att följa regler, förmåga till social interaktion samt tvångsmässig fixering.

text: Allmänna råd

text: Med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar avses till exempel ADHD, autismspektrumstillstånd, Tourettes syndrom eller andra likartade tillstånd.

text: Epilepsi och andra neurologiska tillstånd

text: En person som har haft ett epileptiskt anfall under de senaste fem åren får inte utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter.

text: Säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 1 eller 2 får inte utföras av en person som har fått diagnosen epilepsi om han eller hon under de senaste tio åren har 1. haft ett epileptiskt anfall, eller 2. behandlats med läkemedel mot sjukdomen.

text: En person med sjukdom i nervsystemet får utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att det inte förekommer några neurologiska eller kognitiva symptom som innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. eventuella läkemedel tas enligt läkarordination och inte har sådana effekter som innebär en trafiksäkerhetsrisk, 3. prognosen för sjukdomen bedöms vara god, och 4. sjukdomen minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk. Vid bedömning av om sjukdomen innebär en trafiksäkerhetsrisk ska läkaren ta hänsyn till tillståndets kliniska form och utveckling samt behandlingsresultat. Läkaren ska ta särskild hänsyn till synfältsdefekter, nedsättning av kognitiva funktioner och motoriska eller sensoriska symptom som påverkar balans, koordination eller psykomotorisk hastighet.

text: Allmänna råd

text: Exempel på sjukdomar i nervsystemet är multipel skleros och Parkinsons sjukdom.

text: Demens och andra kognitiva störningar

text: En person med demens eller andra allvarliga kognitiva störningar får inte utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter.

text: Den som har kognitiva störningar som inte är allvarliga får utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter under förutsättning att en läkare har bedömt att konsekvenserna inte innebär en trafiksäkerhetsrisk. Vid bedömningen ska läkaren ta särskild hänsyn till nedsättning av uppmärksamhet, omdöme och förmåga att ta in och bearbeta synintryck samt nedsättning av mental flexibilitet, minne, exekutiva funktioner och psykomotoriskt tempo. Apraxi och neglekt ska särskilt uppmärksammas. Dessutom ska hänsyn tas till känslomässig labilitet och ökad uttröttbarhet.

text: Psykiska sjukdomar och störningar

text: En person med allvarlig grad av psykisk sjukdom eller störning får inte utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter. Med allvarlig grad av psykisk sjukdom eller störning avses schizofrena och andra tillstånd med psykos, affektiva syndrom med hypomani och mani samt andra psykiska sjukdomar och störningar med liknande symptom.

text: Den som har lindrig grad av psykisk sjukdom eller störning får utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter under förutsättning att

text: Rörelseorganens funktioner

text: En person med nedsatt balans, nedsatt koordination eller begränsningar av rörligheten får utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter under förutsättning att en läkare har bedömt att konsekvenserna av tillståndet inte innebär en trafiksäkerhetsrisk.

text: Hörsel

text: En person som utför säkerhetskritiska arbetsuppgifter ska ha en hörselfunktion som är så god att han eller hon utan svårigheter uppfattar all trafiksäkerhetsmässigt viktig information i den aktuella arbetsmiljön. Detta gäller även om hörselskydd med dämpande egenskaper används.

text: Allmänna råd

text: Riktvärden vid tonaudiometri för personer som utför säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 1, 2 eller 4 är att hörseltrösklarna inte överstiger 40 dB vid frekvenserna 500 och 1 000 Hz samt 45 dB vid frekvensen 2 000 Hz.

text: Om tillräcklig hörsel endast uppnås med hörapparat ska den användas under tjänstgöringen. Dessutom ska ett praktiskt hörselprov i den aktuella arbetsmiljön visa att personen utan svårigheter uppfattar all information av betydelse för trafiksäkerheten.

text: Syn

text: En person som utför säkerhetskritiska arbetsuppgifter ska ha en synfunktion som är så god att han eller hon utan svårigheter kan uppfatta all information som är av betydelse för trafiksäkerheten. Ögonsjukdomar som kan innebära en trafiksäkerhetsrisk får inte förekomma.

text: För den som utför säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 1 ska synskärpan med eller utan korrektion binokulärt uppgå till 1,0 där värdet ska vara minst 0,5 i det sämre ögat. Om synskärpan endast uppnås med korrektionsglas får korrektionsvärdena inte överstiga +5D (översynthet) eller –8D (närsynthet) i den mest brytande meridianen. Läkaren kan godkänna andra korrektionsvärden i det individuella fallet. Utlåtande krävs då från en ögonläkare som intygar att korrektionsglasen inte medför trafikfarliga effekter, till exempel prismatiska synfältsdefekter.

text: Kontaktlinser är tillåtna oavsett korrektionsvärden under förutsättning att de kan användas under ett helt arbetspass.

text: För en person som utför säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 2 eller 4 ska synskärpan med eller utan korrektion binokulärt uppgå till 0,8 där värdet ska vara minst 0,3 i det sämre ögat. Om synskärpan endast uppnås med korrektionsglas får korrektionsvärdena inte överstiga +5D (översynthet) eller –8D (närsynthet) i den mest brytande meridianen. Läkaren kan godkänna andra korrektionsvärden i det individuella fallet. Utlåtande krävs då från en ögonläkare som intygar att korrektionsglasen inte medför trafikfarliga effekter, till exempel prismatiska synfältsdefekter. Kontaktlinser är tillåtna oavsett korrektionsvärden under förutsättning att de kan användas under ett helt arbetspass.

text: För den som utför säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 3 ska synskärpan med eller utan korrektion binokulärt uppgå till 0,5. Om syn helt saknas i ett öga ska synskärpan i det fungerande ögat uppgå till minst 0,6. Om synskärpan endast uppnås med korrektionsglas får korrektionsvärdena inte överstiga +5D (översynthet) eller –8D (närsynthet) i den mest brytande meridianen. Läkaren kan godkänna andra korrektionsvärden i det individuella fallet. Utlåtande krävs då från en ögonläkare som intygar att korrektionsglasen inte medför trafikfarliga effekter, till exempel prismatiska synfältsdefekter. Kontaktlinser är tillåtna oavsett korrektionsvärden under förutsättning att de kan användas under ett helt arbetspass.

text: En person som utför säkerhetskritiska arbetsuppgifter ska ha normalt synfält på båda ögonen. För en person som utför säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 3 eller för den som utför en arbetsuppgift enligt 8 § andra stycket 4 ombord på tåg, kan en synfältsdefekt i ett öga tillåtas under förutsättning att den helt kan kompenseras av det andra ögat och att den inte påverkar den aktuella arbetsuppgiften.

text: En person som utför säkerhetskritiska arbetsuppgifter ska ha ett normalt mörkerseende.

text: Säkerhetskritiska arbetsuppgifter får utföras av en person som har dubbelseende under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att tillståndet inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. dubbelseendet har funnits så länge att personen har tillräcklig adaption och kompensationserfarenhet, och 3. dubbelseendet inte påverkar den aktuella arbetsuppgiften.

text: En person med defekt färgseende får utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter om de inte innehåller moment där färger har betydelse för säkerheten.

text: Den som har linsimplantat eller som har genomgått keratomi eller keratektomi får utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter om kontroller genomförs i den omfattning som den behandlande läkaren finner lämplig.

text: Internationella överenskommelser

text: Andra bestämmelser om hälsokrav och hälsoundersökning kan ersätta bestämmelser i dessa föreskrifter enligt de förutsättningar som anges i en internationell överenskommelse om erkännande av hälsokrav.

text: Undantag

text: Undantag från dessa föreskrifter får meddelas av Transportstyrelsen.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 mars 2020. 2. Undantag som har beslutats enligt Järnvägsinspektionens upphävda föreskrifter och allmänna råd (BV-FS 2000:4) om hälsoundersökning och hälsotillstånd för personal med arbetsuppgifter av betydelse för trafiksäkerheten gäller enligt sitt innehåll i varje enskilt beslut. 3. I stället för vad som anges i 13 § första stycket får tidpunkten för den första periodiska hälsoundersökningen efter ikraftträdandet bestämmas med tillämpning av 10 § Järnvägsinspektionens upphävda föreskrifter och allmänna råd om hälsoundersökning och hälsotillstånd för personal med arbetsuppgifter av betydelse för trafiksäkerheten.

text: TSFS 2022:43

text: Denna författning träder i kraft 1 juni 2022.

text: TSFS 2024:31

text: Denna författning träder i kraft 28 juni 2024.

text: TSFS 2024:32

text: Denna författning träder i kraft 1 januari 2025.

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om hälsoundersökning och hälsotillstånd för personal med säkerhetskritiska arbetsuppgifter inom nationella järnvägssystem, TSFS 2019:112

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om hälsoundersökning och hälsotillstånd för att bedöma fysisk och psykisk lämplighet för personer som utför säkerhetskritiska arbetsuppgifter inom järnvägen. Säkerhetskritiska arbetsuppgifter är de arbetsuppgifter som är av betydelse för säkerheten enligt

text: 2 kap. 4 § järnvägslagen (2004:519)

text: Dessa föreskrifter gäller inte för personal som utför de säkerhetskritiska arbetsuppgifter som är förknippade med att medfölja ett tåg och som omfattas av

text: kommissionens förordning (EU) 2015/995 av den 8 juni 2015

text: om ändring av beslut

text: om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Drift och trafikledning” i järnvägssystemet i Europeiska unionen.

text: Den som även omfattas av lagen (

text: TSFS 2011:61

text: TSFS 2019:113

text: En person som utför säkerhetskritiska arbetsuppgifter får inte 1. ha sjukdomar eller tillstånd med konsekvenser som innebär en trafiksäkerhetsrisk, eller 2. använda läkemedel eller andra medel med konsekvenser som innebär en trafiksäkerhetsrisk.

text: Allmän trafiksäkerhetsrisk

text: Den individuella trafiksäkerhetsrisken

text: Hälsoundersökning

text: Hälsoundersökningar och bedömningar ska utföras av en legitimerad läkare. Läkaren ska ta hänsyn till vilken typ av säkerhetskritiska arbetsuppgifter som personen utför och vilka säkerhetskritiska funktioner som uppgifterna innefattar. De säkerhetskritiska arbetsuppgifterna innehåller funktioner som innebär att 1. framföra fordon, 2. leda eller övervaka spårtrafik, 3. bedöma trafiksäkerheten hos fordon eller spåranläggningar, eller 4. i övrigt bedriva trafik och arbete på spår enligt verksamhetsutövarens säkerhetsstyrningssystem.

text: Allmänna råd

text: Exempel på yrkesroller som innehåller funktioner enligt 8 § andra stycket 2 är tågklarerare, tågledare och huvudtillsyningsman.

text: Exempel på yrkesroller som innehåller funktioner enligt 8 § andra stycket 3 är besiktningsman och signalsäkerhetskontrollant. Exempel på yrkesroller som innehåller funktioner enligt 8 § andra stycket 4 är tågbefälhavare, trafikbiträde, tillsyningsman vid spärrfärd, växling eller arbete på spår samt tillsyningsman med A-, E-, Leller S-skydd.

text: Hjärt- och kärlsjukdomar

text: För en person som behandlas för hjärt- och kärlsjukdom med en ICD gäller följande: 1. Han eller hon får inte utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 1 eller 2. 2. Han eller hon får utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter med funktioner enligt 8 § andra stycket 3 eller 4 under förutsättning att läkare bedömt att behandlingen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk. En person med annan behandling för hjärt- och kärlsjukdom får inte utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter om behandlingen innebär en trafiksäkerhetsrisk.

text: Allmänna råd

text: Diabetes

text: Allmänna råd

text: Sömn- och vakenhetsstörningar

text: Alkohol och andra droger

text: Varaktig nykterhet vid milt substansbrukssyndrom ska avse minst sex månaders verifierad helnykterhet. Varaktig nykterhet vid måttligt till svårt substansbrukssyndrom ska avse minst ett års verifierad helnykterhet. Dessutom ska alltid minst ett års helnykterhet verifieras om 1. personen har ertappats påverkad inför eller under tjänstgöring, eller 2. tidigare behandlingsinsatser har misslyckats.

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: Demens och andra kognitiva störningar

text: Psykiska sjukdomar och störningar

text: Den som har lindrig grad av psykisk sjukdom eller störning får utföra säkerhetskritiska arbetsuppgifter under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att sjukdomen eller störningen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. personen har god sjukdomsinsikt, 3. eventuella läkemedel tas enligt läkarordination och inte medför sådana effekter som innebär en trafiksäkerhetsrisk, 4. prognosen för sjukdomen bedöms vara god, och 5. sjukdomen minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk.

text: Rörelseorganens funktioner

text: Hörsel

text: Allmänna råd

text: Syn

text: Internationella överenskommelser

text: Undantag

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Sara Magnusson (Väg och järnväg)


fs: tsfs

publisher: Transportstyrelsen

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om hälsoundersökning och hälsotillstånd för personal med arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten inom tunnelbana och spårväg, TSFS 2019:113

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om hälsoundersökningar och hälsokrav för att bedöma hälsotillstånd hos personal med arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten enligt

text: 12 § lagen (1990:1157)

text: om säkerhet vid tunnelbana och spårväg.

type: stycke

type: paragraf

text: Den som även omfattas av och genomgår hälsoundersökningar enligt författningarna i 1 eller 2 behöver inte genomgå motsvarande undersökningar enligt dessa föreskrifter: 1. Lagen (

text: ) om behörighet för lokförare samt Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2011:61

text: ) om hälsokrav m.m. för lokförare. 2. Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2019:112

text: ) om hälsoundersökning och hälsotillstånd för personal med säkerhetskritiska arbetsuppgifter inom järnvägen. Detta gäller under förutsättning att personens hälsotillstånd är oförändrat sedan den senaste hälsoundersökningen.

text: Grundläggande krav för samtliga hälsotillstånd

type: rubrik

text: En person som utför arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten får inte 1. ha sjukdomar eller tillstånd med konsekvenser som innebär en trafiksäkerhetsrisk, eller 2. använda läkemedel eller andra medel med konsekvenser som innebär en trafiksäkerhetsrisk.

text: Allmän trafiksäkerhetsrisk

text: Med konsekvenser som innebär en trafiksäkerhetsrisk avses i dessa föreskrifter 1. påverkan på medvetandet, 2. nedsatt uppmärksamhet eller koncentration, 3. plötslig förlust av funktionsförmågan, 4. nedsatt balans eller koordination, eller 5. betydande begränsningar av rörligheten.

text: Den individuella trafiksäkerhetsrisken

text: Konsekvenser som innebär en trafiksäkerhetsrisk ska bedömas i det individuella fallet. Arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten får utföras om 1. en läkare bedömer att hälsotillståndet eller följderna av bruket av läkemedel eller andra medel inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, och 2. något annat inte anges i 14–51 §§.

text: Om läkaren bedömer att en person har flera sjukdomar eller tillstånd som tillsammans vid en sammantagen bedömning innebär en trafiksäkerhetsrisk, får personen inte utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten. Detta gäller även om sjukdomarna eller tillstånden var för sig inte utgör hinder för att utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten enligt dessa föreskrifter.

text: Hälsoundersökning

text: Hälsoundersökningar och bedömningar ska utföras av en legitimerad läkare. Läkaren ska ta hänsyn till vilken typ av arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten som personen utför och vilka säkerhetskritiska funktioner som uppgifterna innefattar. Arbetsuppgifterna av betydelse för säkerheten innehåller funktioner som innebär att 1. framföra fordon, 2. leda eller övervaka spårtrafik, 3. bedöma trafiksäkerheten hos fordon eller spåranläggningar, eller 4. i övrigt bedriva trafik och arbete på spår enligt verksamhetsutövarens säkerhetsordning.

text: Allmänna råd

text: Exempel på yrkesroller som innehåller funktioner enligt 7 § andra stycket 2 är trafikledare och huvudtillsyningsman. Exempel på yrkesroller som innehåller funktioner enligt 7 § andra stycket 3 är besiktningsman och signalsäkerhetskontrollant. Exempel på yrkesroller som innehåller funktioner enligt 7 § andra stycket 4 är konduktör, trafikbiträde, tågvarnare och tillsyningsman.

text: De hälsoundersökningar som genomförs i enlighet med dessa föreskrifter ska minst omfatta 1. en allmän medicinsk undersökning, 2. undersökning av syn, hörsel och färgseende, 3. urin- eller blodprover för uteslutande av diabetes, 4. urin- eller blodprover för upptäckt av andra tillstånd som indikerats vid den kliniska undersökningen, och 5. personens självskattning av aktuella alkohol- och drogvanor.

text: En person som direkt eller indirekt har varit inblandad i en olycka eller ett tillbud får inte utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten om han eller hon kan ha drabbats psykiskt eller fysiskt på ett sådant sätt att det har en negativ inverkan på trafiksäkerheten. I sådant fall ska personen bedömas av läkare utifrån kraven i dessa föreskrifter innan han eller hon får fortsätta sin tjänstgöring.

text: En person som har haft en sammanhängande sjukskrivningsperiod i mer än 30 dagar eller upprepade korta sjukskrivningsperioder ska före fortsatt tjänstgöring bedömas av läkare utifrån kraven i dessa föreskrifter. Detsamma gäller vid annan sammanhängande frånvaro i mer än 30 dagar, eller upprepad korttidsfrånvaro, som verksamhetsutövaren bedömer har orsakats av personens hälsotillstånd.

text: När någon övergår från en arbetsuppgift av betydelse för säkerheten till en annan, ska verksamhetsutövaren bedöma om personen behöver genomgå en ny hälsoundersökning.

text: En person som utför arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten ska genomgå en hälsoundersökning 1. vart femte år till och med dagen före 41-årsdagen, 2. vart tredje år från och med 41-årsdagen till och med 62-årsdagen, och 3. varje år efter 62-årsdagen. Hälsoundersökningen kan i det individuella fallet göras oftare om det krävs för att säkerställa att sjukdomen eller tillståndet inte innebär en trafiksäkerhetsrisk.

text: Vid museal verksamhet på en spåranläggning som är avskild från det allmänna spårnätet får varannan hälsoundersökning ersättas av en hälsodeklaration från personen. Om deklarationen visar att hälsotillståndet har ändrats sedan den senaste hälsoundersökningen, ska en läkare bedöma vilken betydelse det har.

text: Närmare bestämmelser om vissa sjukdomstillstånd

text: Hjärt- och kärlsjukdomar

text: För en person som behandlas för hjärt- och kärlsjukdom med en ICD gäller följande: 1. Han eller hon får inte utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten med funktioner enligt 7 § andra stycket 1 eller 2.

text: 2. Han eller hon får utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten med funktioner enligt 7 § andra stycket 3 eller 4 under förutsättning att läkare bedömt att behandlingen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk. En person med annan behandling för hjärt- och kärlsjukdom får inte utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten om behandlingen innebär en trafiksäkerhetsrisk.

text: En person som har genomgått en hjärttransplantation får inte utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten med funktioner enligt 7 § andra stycket 1 eller 2.

text: Arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten med funktioner enligt 7 § andra stycket 3 eller 4 får utföras av den som har genomgått en hjärttransplantation under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av hjärttransplantationen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. tillståndet är väl behandlat, och 3. tillståndet minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk. Hur lång tid som ska gå innan arbetsuppgifterna får återupptas efter en hjärttransplantation ska bedömas i det individuella fallet. I sin bedömning av om tillståndet är väl behandlat ska läkaren ta hänsyn till om det funnits allvarliga komplikationer efter operationen.

text: En person som har bradyarytmier med AV-block II – Mobitz typ 2, AV-block III eller alternerande skänkelblock får inte utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten med funktioner enligt 7 § andra stycket 1 eller 2.

text: Arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten med funktioner enligt 7 § andra stycket 3 eller 4 får utföras av den som har bradyarytmier med AVblock II – Mobitz typ 2, AV-block III eller alternerande skänkelblock. Detta gäller under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av sjukdomen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. sjukdomen är väl behandlad, och 3. sjukdomen minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk.

text: Den som har andra hjärt- och kärlsjukdomar eller tillstånd än de som avses i 14–18 §§ får utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av sjukdomen eller tillståndet inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. sjukdomen eller tillståndet är väl behandlat, 3. eventuella riskfaktorer är under kontroll, 4. prognosen för sjukdomen eller tillståndet i övrigt bedöms vara god, och 5. sjukdomen eller tillståndet minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk.

text: Allmänna råd

text: Exempel på andra hjärt- och kärlsjukdomar eller tillstånd är

text: kranskärlsjukdomar som yttrar sig i kärlkramp eller hjärtinfarkt, rytmrubbningar som kan medföra en akut medvetandesänkning, hjärtsvikt, kardiomyopatier, hjärtklaffssjukdomar, tillstånd efter kranskärlsingrepp, tillstånd efter kranskärlsoperation samt tillstånd efter en hjärtklaffsoperation.

text: En person med förhöjt blodtryck får utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av det förhöjda blodtrycket inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. blodtrycket är väl behandlat, och 3. blodtrycket minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk.

text: Diabetes

text: En person med diabetes som behandlas med läkemedel som ger ökad risk för hypoglykemi, det vill säga insulin eller viss oral medicinering, får inte utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten med funktioner enligt 7 § andra stycket 1 eller 2.

text: Arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten med funktioner enligt 7 § andra stycket 3 eller 4 får utföras av den som har diabetes som behandlas med läkemedel som ger ökad risk för hypoglykemi, det vill säga insulin eller viss oral medicinering. Detta gäller under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av behandlingen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. sjukdomen är väl behandlad, 3. en läkare har bedömt att diabetessjukdomen är under godtagbar kontroll vad gäller risken för hypoglykemi, 4. personen kontrollerar blodsockret innan arbetspasset påbörjas, 5. personen har god förmåga att känna varningstecken på hypoglykemi, 6. personen har förmåga att vidta åtgärder vid hypoglykemi, och 7. sjukdomen minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk.

text: En person med diabetes som behandlas på annat sätt än vad som avses i 21 och 22 §§ får utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av behandlingen eller sjukdomen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. sjukdomen är väl behandlad, och 3. sjukdomen minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk.

text: Vid läkarens bedömning av om personen kan utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten trots diabetes ska komplikationer från kärlsystemet till följd av diabetessjukdomen särskilt uppmärksammas, liksom makrovaskulära komplikationer med risk för hjärt- och kärlsjukdom.

text: Allmänna råd

text: Exempel på komplikationer från kärlsystemet är retinopati eller neuropati med motoriska och sensoriska bortfallssymptom eller kognitiv påverkan. Ögonbottenundersökning bör ske regelbundet i de intervaller som en ögonläkare bedömer i det individuella fallet.

text: Sömn- och vakenhetsstörningar

text: En person med narkolepsi får inte utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten med funktioner enligt 7 § andra stycket 1 eller 2.

text: Arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten med funktioner enligt 7 § andra stycket 3 eller 4 får utföras av den som har narkolepsi under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av narkolepsin inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. sjukdomen är väl behandlad, 3. trötthet som inskränker säkerheten inte förekommer under tjänstgöring, och 4. sjukdomen minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk.

text: En person med sömn- och vakenhetsstörning av lindrig grad eller annan sjukdom med sömnstörning som inte avses i 25 och 26 §§ får utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten. Detta gäller under förutsättning att en läkare har bedömt att konsekvenserna av sjukdomen eller störningen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk och att 1. trötthet som inskränker säkerheten inte förekommer under tjänstgöring, behandling sker med CPAP/APAP eller bettskena och sjukdomen löpande genom sömnregistrering eller annan behandlingskontroll följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk, eller 2. AHI inte överstiger 14 och dagtrötthet inte förekommer.

text: Alkohol och droger

text: En person som brukar narkotika eller medel med liknande effekter får inte utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten.

text: Arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten får inte utföras av någon som är påverkad av alkohol, narkotika eller andra medel med liknande effekter.

text: Den som har ett substansbrukssyndrom orsakat av alkohol, narkotika eller andra medel med liknande effekter får inte utföra arbetsuppgifter av

text: betydelse för säkerheten förrän varaktig helnykterhet har verifierats och en läkare bedömer att prognosen för fortsatt nykterhet är god. Varaktig nykterhet vid milt substansbrukssyndrom ska avse minst sex månaders verifierad helnykterhet. Varaktig nykterhet vid måttligt till svårt substansbrukssyndrom ska avse minst ett års verifierad helnykterhet. Dessutom ska alltid minst ett års helnykterhet verifieras om 1. personen har ertappats påverkad inför eller under tjänstgöring, eller 2. tidigare behandlingsinsatser har misslyckats.

text: Allmänna råd

text: Vid bedömning av om personen uppfyller kriterierna för ett substansbrukssyndrom bör läkaren utgå från det kriteriebaserade systemet för diagnosklassificering DSM-5.

text: Efter återgång i tjänst när varaktig helnykterhet har verifierats, ska fortsatt varaktig nykterhet verifieras. Personen ska följas under en period som bedöms lämplig av läkare i det individuella fallet, dock minst 36 månader. För att verifiera varaktig nykterhet ska vedertagna metoder och tester användas som kan påvisa alkohol, narkotika eller andra medel med liknande effekter.

text: Allmänna råd

text: Exempel på vedertagna metoder och tester för bruk av alkohol är PEth och CDT.

text: En person som använder läkemedel som kan påverka reaktionsförmågan och vakenheten får utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten under förutsättning att läkemedlet 1. tas enligt läkarordination, och 2. inte har sådana effekter som innebär en trafiksäkerhetsrisk.

text: Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar

text: En person med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning får utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att konsekvenserna av funktionsnedsättningen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. eventuella läkemedel tas enligt läkarordination och inte har sådana effekter som innebär en trafiksäkerhetsrisk, och 3. funktionsnedsättningen minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk. Vid bedömning av om funktionsnedsättningen innebär en trafiksäkerhetsrisk ska läkaren ta hänsyn till störning av impulskontroll, koncentrationsförmåga, uppmärksamhet och omdöme, förmåga att följa regler, förmåga till social interaktion samt tvångsmässig fixering.

text: Allmänna råd

text: Med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar avses till exempel ADHD, autismspektrumtillstånd, Tourettes syndrom eller andra likartade tillstånd.

text: Epilepsi och andra neurologiska tillstånd

text: En person som har haft ett epileptiskt anfall under de senaste fem åren får inte utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten.

text: Arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten med funktioner enligt 7 § andra stycket 1 eller 2 får inte utföras av en person som har fått diagnosen epilepsi, om han eller hon under de senaste tio åren har 1. haft ett epileptiskt anfall, eller 2. behandlats med läkemedel mot sjukdomen.

text: En person med sjukdom i nervsystemet får utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att det inte förekommer några neurologiska eller kognitiva symptom som innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. eventuella läkemedel tas enligt läkarordination och inte har sådana effekter som innebär en trafiksäkerhetsrisk, 3. prognosen för sjukdomen bedöms vara god, och 4. sjukdomen minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk. Vid bedömning av om sjukdomen innebär en trafiksäkerhetsrisk ska läkaren ta hänsyn till tillståndets kliniska form och utveckling samt behandlingsresultat. Läkaren ska ta särskild hänsyn till synfältsdefekter, nedsättning av kognitiva funktioner och motoriska eller sensoriska symptom som påverkar balans, koordination eller psykomotorisk hastighet.

text: Allmänna råd

text: Exempel på sjukdomar i nervsystemet är multipel skleros och Parkinsons sjukdom.

text: Demens eller andra kognitiva störningar

text: En person med demens eller andra allvarliga kognitiva störningar får inte utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten.

text: Den som har kognitiva störningar som inte är allvarliga får utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten under förutsättning att en läkare har bedömt att konsekvenserna inte innebär en trafiksäkerhetsrisk. Vid bedömningen ska läkaren ta särskild hänsyn till nedsättning av uppmärksamhet, omdöme och förmåga att ta in och bearbeta synintryck samt nedsättning av mental flexibilitet, minne, exekutiva funktioner och psykomotoriskt tempo. Apraxi och neglekt ska särskilt uppmärksammas. Dessutom ska hänsyn tas till känslomässig labilitet och ökad uttröttbarhet.

text: Psykiska sjukdomar och störningar

text: En person med allvarlig grad av psykisk sjukdom eller störning får inte utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten. Med allvarlig grad av psykisk sjukdom eller störning avses schizofrena och andra tillstånd med psykos, affektiva syndrom med hypomani och mani samt andra psykiska sjukdomar och störningar med liknande symptom.

text: Den som har lindrig grad av psykisk sjukdom eller störning får utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att sjukdomen eller störningen inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. personen har god sjukdomsinsikt, 3. eventuella läkemedel tas enligt läkarordination och inte medför sådana effekter som innebär en trafiksäkerhetsrisk, 4. prognosen för sjukdomen bedöms vara god, och 5. sjukdomen minst en gång om året följs upp av en läkare som konstaterar att det inte finns någon trafiksäkerhetsrisk.

text: Rörelseorganens funktioner

text: En person med nedsatt balans, nedsatt koordination eller begränsningar av rörligheten får utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten under förutsättning att en läkare har bedömt att konsekvenserna av tillståndet inte innebär en trafiksäkerhetsrisk.

text: Hörsel

text: En person som utför arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten ska ha en hörselfunktion som är så god att han eller hon utan svårigheter uppfattar all trafiksäkerhetsmässigt viktig information i den aktuella arbetsmiljön. Detta gäller även om hörselskydd med dämpande egenskaper används.

text: Allmänna råd

text: Riktvärden vid tonaudiometri för personer som utför arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten med funktioner enligt 7 § andra stycket 1, 2 eller 4 är att hörseltrösklarna inte överstiger 40 dB vid frekvenserna 500 och 1 000 Hz samt 45 dB vid frekvensen 2 000 Hz.

text: Om tillräcklig hörsel endast uppnås med hörapparat ska den användas under tjänstgöringen. Dessutom ska ett praktiskt hörselprov i den aktuella arbetsmiljön visa att personen utan svårigheter uppfattar all information av betydelse för trafiksäkerheten.

text: Syn

text: En person som utför arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten ska ha en synfunktion som är så god att hon eller han utan svårigheter kan uppfatta all information som är av betydelse för trafiksäkerheten. Ögonsjukdomar som kan innebära en trafiksäkerhetsrisk får inte förekomma.

text: För den som utför arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten med funktioner enligt 7 § andra stycket 1, 2 eller 4 ska synskärpan med eller utan korrektion binokulärt uppgå till 0,8 där värdet ska vara minst 0,3 i det sämre ögat. Om synskärpan endast uppnås med korrektionsglas får korrektionsvärdena inte överstiga +5D (översynthet) eller –8D (närsynthet) i den mest brytande meridianen. Läkaren kan godkänna andra korrektionsvärden i det individuella fallet. Utlåtande krävs då från en ögonläkare som intygar att korrektionsglasen inte medför trafikfarliga effekter som till exempel prismatiska synfältsdefekter. Kontaktlinser är tillåtna oavsett korrektionsvärden under förutsättning att de kan användas under ett helt arbetspass.

text: För en person som utför arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten med funktioner enligt 7 § andra stycket 3 ska synskärpan med eller utan korrektion binokulärt uppgå till minst 0,5. Om syn helt saknas i ett öga ska synskärpan i det fungerande ögat uppgå till minst 0,6. Om synskärpan endast uppnås med korrektionsglas får korrektionsvärdena inte överstiga +5D (översynthet) eller –8D (närsynthet) i den mest brytande meridianen. Läkaren kan godkänna andra korrektionsvärden i det individuella fallet. Utlåtande krävs då från en ögonläkare som intygar att korrektionsglasen inte medför trafikfarliga effekter, till exempel prismatiska synfältsdefekter. Kontaktlinser är tillåtna oavsett korrektionsvärden under förutsättning att de kan användas under ett helt arbetspass.

text: En person som utför arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten ska ha normalt synfält på båda ögonen. För en person som utför arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten med funktioner enligt 7 § andra stycket 3 eller för den som utför en arbetsuppgift enligt 7 § andra stycket 4 ombord på spårvagn, kan en synfältsdefekt i ett öga tillåtas under förutsättning att den helt kan kompenseras av det andra ögat och att den inte påverkar den aktuella arbetsuppgiften.

text: En person som utför arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten ska ha ett normalt mörkerseende.

text: Arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten får utföras av en person som har dubbelseende under förutsättning att 1. en läkare har bedömt att tillståndet inte innebär en trafiksäkerhetsrisk, 2. dubbelseendet har funnits så länge att personen har tillräcklig adaption och kompensationserfarenhet, och 3. dubbelseendet inte påverkar den aktuella arbetsuppgiften.

text: En person med defekt färgseende får utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten om de inte innehåller moment där färger har betydelse för säkerheten.

text: Den som har linsimplantat eller som har genomgått keratomi eller keratektomi får utföra arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten om kontroller genomförs i den omfattning som den behandlande läkaren finner lämplig.

text: Undantag

text: Undantag från dessa föreskrifter får meddelas av Transportstyrelsen.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 mars 2020. 2. Undantag som har beslutats enligt Järnvägsinspektionens upphävda föreskrifter och allmänna råd (BV-FS 2000:4) om hälsoundersökning och hälsotillstånd för personal med arbetsuppgifter av betydelse för trafiksäkerheten gäller enligt sitt innehåll i varje enskilt beslut. 3. I stället för vad som anges i 12 § första stycket får tidpunkten för den första periodiska hälsoundersökningen efter ikraftträdandet bestämmas med tillämpning av 10 § Järnvägsinspektionens upphävda föreskrifter och allmänna råd om hälsoundersökning och hälsotillstånd för personal med arbetsuppgifter av betydelse för trafiksäkerheten.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975


publisher: Järnvägsinspektionen

title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Järnvägsinspektionens föreskrifter och allmänna råd (BV-FS 2000:4) om hälsoundersökning och hälsotillstånd för personal med arbetsuppgifter av betydelse för trafiksäkerheten, TSFS 2019:114

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Sara Magnusson (Väg och järnväg)

type: foreskrift


title: Transportstyrelsens föreskrifter om lämnande av statistiska uppgifter om användning av luftfartyg, TSFS 2019:115

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas av den som äger, innehar eller brukar luftfartyg som statistiska uppgifter ska lämnas för.

text: Statistiska uppgifter ska lämnas till Transportstyrelsen för kommersiella flygtransporter, bruksflyg eller allmänflyg som bedrivs med svenskregistrerade motordrivna luftfartyg. Statistiska uppgifter ska dock inte lämnas till Transportstyrelsen för verksamhet som bedrivs med svenskregistrerade segelflygplan och svenskregistrerade gyrokoptrar. Sådana statistiska uppgifter ska istället lämnas till 1. SSF (Svenska Segelflygförbundet) när det gäller svenskregistrerade segelflygplan och 2. KSAK (Kungliga Svenska Aeroklubben) när det gäller svenskregistrerade gyrokoptrar.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande definitioner. allmänflyg verksamhet med luftfartyg som varken är bruksflyg eller kommersiell flygtransport bruksflyg (aerial work) arbeten med hjälp av luftfartyg, såsom lyft, bogsering, inspektioner och övervakning vilka även ingår i begreppet specialiserad flygverksamhet helikopter luftfartyg tyngre än luften, vilket får lyftkraft under flygning genom luftens reaktion mot en eller flera motordrivna rotorer kommersiell regelbunden eller oregelbunden transport som utförs flygtransport med luftfartyg för att mot ersättning förflytta passagerare, frakt eller post

text: luftfartyg anordning som kan erhålla bärkraft i atmosfären genom luftens reaktioner med undantag av dess reaktioner mot jordytan segelflygplan luftfartyg tyngre än luften, vilket saknar framdrivningsanordning och vilket erhåller lyftkraft huvudsakligen genom luftens reaktion mot ytor som förblir fasta under givna flygtillstånd

text: Statistiska uppgifter

text: Följande statistiska uppgifter ska rapporteras: 1. Antal landningar. 2. Antal flygtimmar. 3. Vilken av följande kategori som flygningen tillhör: a) Utrikes linjefart och charter. b) Inrikes linjefart och charter. c) Utrikestaxi. d) Inrikestaxi. e) Skolflyg. f) Privatflyg. g) Bruksflyg. h) Annan.

text: Statistiska uppgifter ska lämnas till Transportstyrelsen senast den 1 februari varje år. Uppgifterna ska avse all luftfartsverksamhet per luftfartygsindivid under det närmast föregående kalenderåret.

text: De företag som upphör med sin verksamhet ska senast en månad därefter sända in uppgifterna för den tid under kalenderåret som verksamheten har pågått.

text: Om ett eller flera luftfartyg under året, eller del av året, har upplåtits till annan ska uppgifter om luftfarten för den delen av året rapporteras in av den som använt luftfartyget.

text: Undantag

text: Transportstyrelsen får medge undantag från dessa föreskrifter. ___________

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2020. 2. Genom denna författning upphävs Luftfartsstyrelsens föreskrifter (

text: LFS 2007:18

text: ) om lämnande av statistiska uppgifter om användning av luftfartyg.

text: På Transportstyrelsens vägnar JONAS BJELFVENSTAM Anders Johansson (Sjö- och luftfart)


title: Transportstyrelsens föreskrifter om utbildning och kompetens vid utövande av flygtrafikledningstjänst (ATS) inom Försvarsmaktens rörliga krigsförband, TSFS 2019:117

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas av 1. utbildningsorganisationer som utbildar personal för flygtrafikledningstjänst inom Försvarsmaktens rörliga krigsförband, 2. flygtrafikledningsenheter som utbildar sådan personal, och 3. flygledare som utövar flygtrafikledningstjänst inom Försvarsmaktens rörliga krigsförband.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande definitioner och förkortningar. behörighet tillstånd som anger innehavarens befogenhet att utöva flygtrafikledningstjänst inom Försvarsmaktens rörliga krigsförband flygtrafik- (Air Traffic Services unit, ATS unit) flygkontrollenhet, ledningsenhet flyginformationscentral, AFIS-enhet eller ATS-rapportplats flygtrafik- (Air Traffic Services, ATS) flyginformations-, alarmledningstjänst erings-, flygrådgivnings- och flygkontroll-tjänst; flygkontrolltjänst omfattar områdeskontrolltjänst, inflygningskontrolltjänst och flygplatskontrolltjänst lokal utbildning utbildning på flygtrafikledningsenheten som leder till behörighet

text: operativ (On the Job Training Instructor, OJTI) instruktör med instruktör behörighetstillägg att tillhandahålla utbildning på flygtrafikledningsenheten och utbildning med syntetiska utbildningshjälpmedel SATCO (Senior ATC Officer) chef för ATS-troppen i ett rörligt krigsförband samt operativt ansvarig för flygsäkerheten vid en flygtrafikledningsenhet tillfällig oförmåga tillstånd när innehavaren av en giltig behörighet och ett giltigt medicinskt intyg under en begränsad tid är förhindrad att utöva flygtrafikledningstjänst utbildnings- organisation som har certifierats av Transportstyrelorganisation sen för att tillhandhålla en eller flera typer av utbildning

text: Allmänt för utbildningsorganisationer

text: En utbildningsorganisation som tillhandahåller utbildning för flygledare som utövar flygtrafikledningstjänst inom Försvarsmaktens rörliga krigsförband ska vara certifierad av Transportstyrelsen enligt Kommissionens förordning

text: (EU) 2015/340

text: av den 20 februari 2015 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygledarcertifikat samt andra certifikat och intyg enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008

text: , ändring av kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 923/2012

text: och upphävande av

text: kommissionens förordning (EU) nr 805/2011

text: Utbildningsplaner och kursplaner ska vara godkända av Transportstyrelsen och minst vara av den omfattning som framgår av bilagan. Utbildningsplanerna och kursplanerna ska ses över av organisationen åtminstone en gång vart tredje år.

text: Utövande av flygtrafikledningstjänst

text: Flygledare som utövar flygtrafikledningstjänst inom Försvarsmaktens rörliga krigsförband ska inneha giltiga lokala behörighetstillägg vid en annan flygtrafikledningsenhet och giltigt medicinskt intyg i enlighet med förordning

text: (EU) 2015/340

text: . De giltiga lokala behörighetstilläggen vid en annan flygtrafikledningsenhet ska motsvara de behörigheter som ska tillämpas inom Försvarsmaktens rörliga krigsförband. För behörighet torntjänst motsvaras den av ADI/TWR och motsvarande för inflygningskontrolltjänst är APS. Flygledare som ska utöva procedurinflygningskontrolltjänst för civil luftfart ska även inneha giltiga lokala behörighetstilägg för APP vid en annan flygtrafikledningsenhet.

text: En flygledare under lokal utbildning som ska utöva flygtrafikledningstjänst får endast göra det under överinseende av en operativ instruktör.

text: Operativ instruktör (OJTI)

text: För att få utöva befogenheter som operativ instruktör vid flygtrafikledningsenheter inom Försvarsmaktens rörliga krigsförband krävs 1. ett giltigt behörighetstillägg för operativ instruktör, utfärdat i enlighet med förordning

text: (EU) 2015/340

text: , och 2. ett godkännande från SATCO.

text: Behörigheter

text: SATCO vid respektive bas ska utfärda och förlänga behörigheter för flygledare.

text: För att en behörighet att utöva flygtrafikledningstjänst vid Försvarsmaktens rörliga krigsförband ska kunna utfärdas ska en lokal utbildning ha genomförts med godkänt resultat i enlighet med en godkänd utbildningsplan och en godkänd kursplan.

text: Inför utfärdande eller förlängning av en behörighet ska SATCO bedöma flygledarens teoretiska kunskaper och praktiska färdigheter.

text: Giltighet

text: Giltighetstiden för en behörighet får vara högst 36 månader.

text: Villkor för förlängning och förnyelse av behörighet

text: För att en behörighet ska kunna förlängas ska flygledaren 1. ha utövat de befogenheter som den behörigheten ger under ett minsta antal timmar vilket ska vara fastställt i kompetenssäkringsprogrammet, 2. under giltighetsperioden för behörigheten ha genomgått repetitionsutbildning i enlighet med kompetenssäkringsprogrammet, och 3. ha fått sin kompetens bedömd i enlighet med kompetenssäkringsprogrammet.

text: Förnyelse av behörighet ska hanteras som ett utfärdande.

text: Kompetenssäkringsprogram

text: Det ska finnas ett kompetenssäkringsprogram vid en flygtrafikledningsenhet inom Försvarsmaktens rörliga krigsförband. Kompetenssäkringsprogrammet ska vara godkänt av Transportstyrelsen och minst innehålla 1. giltighetstid för behörigheten, 2. det lägsta antalet timmar samt det lägsta antalet genomförda PAR och SRE, under en fastställd tidsperiod på maximalt 12 månader, som krävs för att utöva befogenheterna i behörigheten, 3. förfaranden för de fall då giltighetstiden för flygledarens behörighet har gått ut eller då flygledaren inte uppfyller kraven enligt 2,

text: 4. förfaranden för att bedöma den teoretiska och praktiska kompetensen samt examination av dessa kompetenser, 5. förfaranden för genomförande av teoretisk och praktisk repetitionsutbildning, inklusive nödträning, som är nödvändig för tjänsten, 6. förfaranden för hantering av tillfällig oförmåga, 7. en beskrivning av utbildningspersonalens kvalifikationer, roller och ansvar, 8. en beskrivning av vilken dokumentation som ska bevaras och som är specifik för repetitionsutbildningar och bedömningar, och 9. förfarande och skäl för att se över och ändra kompetenssäkringsprogrammet samt lämna det till Transportstyrelsen.

text: Dokumentation

text: Dokumentation från utbildningar och genomförd kompetenssäkring samt en sammanställning av samtliga utfärdade behörigheter ska sparas i 60 månader och på begäran kunna visas upp för Transportstyrelsen.

text: Vid flygtrafikledningsenheterna ska ett register föras över antalet timmar som varje flygledare har utövat befogenheterna i sina behörigheter och uppgifterna i registret ska, på begäran, kunna lämnas till Transportstyrelsen och certifikatsinnehavaren.

text: Undantag

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2020.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Christopher Montecinos (Sjö- och luftfart)

text: Bilaga

text: Bilaga. Innehåll i utbildningsplaner och kursplaner

text: Lokal utbildningsplan

text: Den lokala utbildningsplanen ska åtminstone omfatta följande: 1. Beskrivning av vad utbildningen avser och dess struktur. 2. Beskrivning av genomförande av en kursplan för behörighet. 3. Utbildningsmetoder. 4. Beskrivning av hur anpassning av kursen eller kurserna genomförs för att ta hänsyn till flygledares tidigare erfarenhet. 5. Examinationsförfarande, där godkänt resultat ska vara minst 75 procent av examinationernas maximala poäng. 6. Förfaranden för bedömning. 7. Utbildningspersonalens kvalifikationer, roller och ansvar. 8. Förfarande då en utbildning avbryts i förtid. 9. Fastställande av dokumentation som ska bevaras och som är specifik för den lokala utbildningen. 10. En förteckning över fastställda onormala situationer och nödsituationer som är specifika för varje behörighet. 11. Förfarande och skäl för att se över och ändra den lokala utbildningsplanen samt lämna den till den behöriga myndigheten.

text: Kursplan för behörighet

text: En kursplan för behörighet ska omfatta följande: 1. Ämnen, ämnesmål, teman och delteman samt prestationsmål som utbildningen omfattar och som ska genomföras i enlighet med den lokala utbildningsplanen. 2. Förfarande för att uppvisa teoretisk kunskap och förståelse (examination). 3. Förfarande för att uppvisa kompetens och färdighet i moment som inte har förekommit i den operativa miljön och där syntetiskt utbildningshjälpmedel får användas vid utbildning och bedömning.

text: Bilaga

text: Repetitionsutbildning

text: Repetitionsutbildningen ska utformas för att repetera, stärka eller förbättra flygledarnas befintliga kunskaper och färdigheter i syfte att tillhandahålla ett säkert, välordnat och effektivt flygtrafikflöde och ska åtminstone omfatta 1. utbildning om standardförfaranden, med godkänd fraseologi och effektiv kommunikation, och 2. utbildning om onormala situationer och nödsituationer, med godkänd fraseologi och effektiv kommunikation. En kursplan för repetitionsutbildningskursen ska fastställas, och om ett ämne omfattar repetition av flygledarnas färdigheter ska även prestationsmål utarbetas.

text: Tilläggsutbildning

text: Tilläggsutbildningen ska utformas för att ge de kunskaper och färdigheter som är lämpliga i samband med en förändring i den operativa miljön, och ska tillhandahållas när säkerhetsbedömningen av förändringen visar att sådan utbildning behövs. Tilläggsutbildningskurser ska inbegripa fastställande av 1. lämplig utbildningsmetod och varaktighet för kursen, med hänsyn tagen till förändringens karaktär och omfattning, och 2. examinations- och/eller bedömningsmetoder för tilläggsutbildningen. Tilläggsutbildning ska tillhandahållas innan flygledare utövar flygtrafikledningstjänst i den förändrade operativa miljön.


text: I dessa föreskrifter fastställer Transportstyrelsen utformningen och användningen av sjövägmärken som ska vara till ledning för sjötrafiken inom Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon.

text: Av

text: sjötrafikförordningen (1986:300)

text: framgår vilka myndigheter som har rätt att utfärda föreskrifter om när sjövägmärken ska sättas upp och underhållas.

text: Följande definitioner används i dessa föreskrifter:

text: bildbärare tavla som vilar på en stödkonstruktion och på vilken ett bildskikt är fäst bildskikt material som är fäst på en bildbärare och utgör sjövägmärkets upplysning i form av en symbol eller en text eller både och etablering inrättande av nytt sjövägmärke eller ändring av ett befintligt sjövägmärke fartyg varje farkost som används eller kan användas till transport på vattnet flytande sjösäkerhetsanordning i form av boj eller prick som sjösäkerhets- flyter i vattnet och är förankrad i sjöbotten

text: anordning

text: sjösäkerhets- anordning enligt Transportstyrelsens föreskrifter och anordning (SSA) allmänna råd (

text: TSFS 2017:66

text: ) om utmärkning till sjöss med sjösäkerhetsanordningar, som är inrättad i syfte att underlätta navigering sjövägmärke anordning i form av en tavla som ger upplysningar om sjötrafikreglering eller annan information för sjöfarten skepp fartyg vars skrov har en största längd som överstiger 24 meter skylthållare ägare av sjövägmärke som ansvarar för etablering och underhåll av sjövägmärket stödkonstruktion konstruktion som vanligen är förankrad i marken och på vilken sjövägmärket vilar

text: specialmärke flytande sjösäkerhetsanordning för utmärkning av ett område eller förhållande som finns särskilt beskrivet i nautiska publikationer och sjökort

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl.

text: Sjövägmärkenas indelning och etablering

text: Sjövägmärken delas in i 1. varningsmärken, 2. förbudsmärken, 3. påbudsmärken, 4. upplysningsmärken, och 5. tilläggstavlor.

text: Sjövägmärken ska etableras på ett sådant sätt att förväxling inte kan ske.

text: Sjövägmärken ska vara vända mot sjötrafikens normala färdriktning. Om förhållandena på platsen så kräver ska sjövägmärken om möjligt sättas upp på båda sidor av en farled, ett sund eller en annan passage.

text: Allmänna råd

text: Rekommendationer om hur utmärkning av sjövägmärken kan ske

text: framgår av bilaga 7.

text: Sjövägmärken och sjösäkerhetsanordningar

text: Innebörden av ett sjövägmärke kan förtydligas med information på en tilläggstavla eller med hjälp av flytande eller fasta sjösäkerhetsanordningar som avgränsar det berörda området. Om flytande sjösäkerhetsanordningar används ska de vara av typen specialmärke, i enlighet med Transport-

text: styrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2017:66

text: ) om utmärkning till sjöss med sjösäkerhetsanordningar.

text: Ett sjövägmärke får etableras på sjösäkerhetsanordningar.

text: Utformning och belysning av sjövägmärken

text: Sjövägmärken ska vara utformade i enlighet med bilaga 1–5.

text: Allmänna råd

text: Vid dimensionering av sjövägmärkets bildbärare och stödkonstruktion bör Boverkets konstruktionsregler tillämpas.

text: Om det är lämpligt får sjövägmärken hållas belysta.

text: Allmänna råd

text: Innan belysningen sätts upp, bör skylthållaren samråda med

text: Transportstyrelsen.

text: Varningsmärken

text: Varningsmärken ska användas för att upplysa om förhållanden som kan medföra fara för sjötrafiken. Bestämmelser om hur varningsmärken ska se ut och får användas finns i bilaga 1 och 2.

text: Varningsmärken ska vara etablerade på ett sådant avstånd från den plats där faran finns, att sjöfarare i god tid kan vidta lämpliga åtgärder.

text: När ett varningsmärke anger segelfri höjd under ett brospann eller en luftledning, ska den segelfria höjden beräknas i enlighet med bilaga 6.

text: Allmänna råd

text: Sjövägmärken som varnar för luftledning bör placeras enligt anvisningarna i bilaga 7.1.

text: Förbuds- och påbudsmärken

text: Förbuds- och påbudsmärken ska användas för att upplysa om förbud eller påbud. Bestämmelser om hur dessa märken ska se ut och får användas finns i bilaga 1 och 3.

text: Förbuds- och påbudsmärken gäller från den plats där märket är etablerat. Avvikelser ska anges på en tilläggstavla.

text: Upplysningsmärken

text: Upplysningsmärken ska innehålla upplysningar av betydelse för sjöfarare. Bestämmelser om hur dessa märken ska se ut och får användas finns i bilaga 1 och 4.

text: Upplysningsmärken ska användas för att upplysa om 1. plats eller område där en viss aktivitet får utföras,

text: Tilläggstavlor

text: Tilläggstavlor är komplement till övriga sjövägmärken och får etableras endast tillsammans med dessa. Bestämmelser om hur tilläggstavlor ska se ut och får användas finns i bilaga 1 och 5.

text: Tilläggstavlor ska vara vända åt samma håll som det sjövägmärke de tillhör.

text: Om en tilläggstavla placeras under det sjövägmärke den tillhör, ska den ha samma bredd som sjövägmärket. Om tilläggstavlan i stället placeras bredvid sjövägmärket, ska den ha samma höjd som detta.

text: Tilläggstavlor till varnings-, förbuds- och påbudsmärken ska ha vit botten, röd bård och svart text. Om tilläggstavlan monteras under märket får bården på tilläggstavlans överkant uteslutas. Om tilläggstavlan monteras bredvid märket får bården på tilläggstavlans sidokant mot märket uteslutas.

text: Tilläggstavlor till upplysningsmärken ska ha blå botten med vit text.

text: Varningar, förbud, påbud och upplysningar ska kompletteras med relevant information på en tilläggstavla om de endast gäller 1. en viss sträcka, 2. inom ett visst område, 3. under en viss tidsperiod, 4. för fartyg av en viss typ eller storlek, eller 5. med undantag för fartyg av en viss typ eller storlek.

text: Sjövägmärken som endast gäller under en viss del av året, kan tas bort eller täckas över under den tid då de inte gäller. Annars ska sjövägmärket kompletteras med en tilläggstavla där giltighetsperioden anges.

text: Ömsesidighetsklausul

text: Varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat i Europeiska unionen eller i Turkiet, eller som har sitt ursprung i och som lagligen saluförs i en Eftastat som är part i EES-avtalet förutsätts vara förenliga med denna åtgärd. Tillämpningen av denna åtgärd omfattas av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 764/2008 av den 9 juli 2008

text: om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska regler på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upphävande av beslut nr

text: (EUT L 218, 13.8.2008, s. 21).

text: TSFS 2019:15

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2019.

text: TSFS 2019:15

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1. Utformning och teknisk specifikation av sjövägmärken

text: Sjövägmärken ska utföras i storlekarna liten, normal eller stor enligt följande: 1. Litet märke får endast användas där Transportstyrelsen så medger. 2. Normalt märke ska användas då sjövägmärkets information ska kunna uppfattas inom ett avstånd om högst 500 meter. 3. Stort märke ska användas då sjövägmärkets information ska kunna uppfattas från ett avstånd om mer än 500 meter.

text: Mått för sjövägmärken

text: Samtliga mått som anges nedan är minimimått. Mått Y gäller endast de sjövägmärken som har bård.

text: Mått för sjövägmärken med kvadratisk form

text: X

text: Storlek X Y

text: Liten 100 cm 10 cm Normal 150 cm 15 cm Stor 200 cm 20 cm

text: Mått för sjövägmärken med rektangulär form

text: X2 X2 Y Y

text: X1 X1

text: Storlek X1 X2 Y

text: Liten 100 cm 50 cm 5 cm Normal 150 cm 75 cm 7,5 cm Stor 200 cm 100 cm 10 cm

text: Bilaga 1

text: Mått för sjövägmärken med triangulär form

text: Y X X

text: Z X

text: Storlek X Y Z

text: Liten 100 cm 8 cm 7 cm Normal 150 cm 13 cm 11 cm Stor 200 cm 17 cm 14 cm

text: Skrivtecken

text: Skrivtecken ska ha teckensnittet Tratex. Tabellen nedan visar skrivtecknens minsta avstånd från sjövägmärkets kant eller, i tillämpliga fall, bård.

text: Sjövägmärkets storlek Avstånd

text: Liten 5 cm Normal 8 cm Stor 10 cm

text: Bilaga 1

text: Tabellen nedan visar minsta teckenstorlek på tilläggstavlor.

text: Sjövägmärkets storlek Teckenstorlek

text: Liten 5 cm Normal 8 cm Stor 10 cm

text: Konstruktion

text: Bildskiktets material ska uppfylla kraven i SS-EN 12899-1:2007, kap. 5.2 eller likvärdigt. Sjövägmärken ska utföras i högreflekterande material och uppfylla följande krav: 1. Kromatiska faktorer och luminansfaktorer: klass R2. 2. Koefficient för retroreflektion: klass Ref 2. 3. Luminansens jämnhet: klass U3. Detta gäller dock inte om sjövägmärket är utfört med lysande bildskikt, belyst inifrån eller om det finns särskilda skäl för att det inte ska vara retroreflekterande.

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2. Varningsmärken

text: S100 Linstyrd eller lindriven färja. Märket kan kombineras med märke S511 (linfärja). Linfärja

text: S101 Luftledning för starkström eller högspänningsledning i eller över vatten. Märket kan användas i kombination Livsfarlig med märke S102, S110, S207 eller med tilläggstavla. ledning Bestämmelser om placering av märket finns i bilaga 7.

text: S102 Segelfri höjd i meter under bro, luftledning eller annat hinder över vattnet. Märket kan kombineras med Segelfri höjd tilläggstavla S516. Bestämmelser om beräkning av segelfri höjd finns i bilaga 6.

text: S103 a Sidomarkering styrbord för segelfri höjd under bro.

text: Sidomarkering styrbord

text: S103 b Sidomarkering babord för segelfri höjd under bro.

text: Sidomarkering babord

text: S103 c Sidomarkering på mindre bro där farled inte finns definierad.

text: (Illustration av placering)

text: S104 Minsta djup i meter vid medelvatten i farledsförträngning, sjötrafikstråk, kanal, muddrad ränna Begränsat eller liknande. Märket används för att komplettera vattendjup djupangivelser i sjökort.

text: S105 Största bredd i meter på kanal eller annan begränsad farled. Begränsad bredd

text: S106 Klaffbro eller svängbro. Märket kan kombineras med märke S102, som då avser segelfri höjd under stängd Rörlig bro bro.

text: Bilaga 2

text: S107 Arbeten i eller vid vatten pågår. Arbetena kan påverka framkomligheten för sjöfarare. Arbete i eller vid vatten

text: S108 Varning för att området är avsett som badplats.

text: Badplats

text: S109 Varning för fasta fiskeredskap, vattenbruksanläggning eller liknande, som kan utgöra en fara för Fiskeredskap sjöfarare.

text: S110 Varning för kabel, rör eller liknande hinder på botten eller i vattnet. Märkena är en uppmaning om att undvika ankring och kan kombineras med tilläggstavla S513 eller enslinjetavlor S515.

text: S111 En fara som det inte finns något särskilt märke för. Farans art ska anges på en tilläggstavla. Annan fara

text: Bilaga 3

text: Bilaga 3. Förbuds- och påbudsmärken

text: Förbudsmärken

text: S200 Förbud mot trafik med fartyg som inte används i yrkesmässig verksamhet. Förbud mot trafik med fritidsfartyg

text: S201 Förbud mot trafik med fartyg som framdrivs med förbränningsmotor eller elmotor. Förbud mot motordrift

text: S202 Förbud mot att framföra fartyg endast med hjälp av segel. Förbud mot segling

text: S203 Förbud mot brädsegling och liknande aktiviteter.

text: Förbud mot brädsegling

text: S204 Förbud mot vattenskidåkning och liknande aktiviteter. Förbud mot vattenskidåkning

text: Förbud mot vattenskoteråkning

text: Förbud mot dykning

text: S207 Om det ligger en starkströmsledning för högspänning i vattnet, kan detta märke kompletteras med Förbud mot märke S101. Om det ligger en annan ledning, en ankring kabel, ett rör eller liknande i vattnet, kan i stället märke S110 användas. Ett område med ankringsförbud ska utmärkas med tilläggstavla S514. Den sträckning som ledningen, kabeln, röret eller liknande har, kan förtydligas med tilläggstavla eller sjösäkerhetsanordning eller både och.

text: Bilaga 3

text: Förbud mot förtöjning S209 Förbud mot sjötrafik inom ett visst vattenområde. Förbud mot sjötrafik

text: Förbud mot landstigning S211 Förbud mot både förtöjning och ankring. Förbud mot tilläggning S212 Högsta tillåtna fart över grund i knop. Om fartbegränsningen gäller endast för vissa fartyg eller Fartbegränsning under viss tid, ska detta anges på en tilläggstavla. (Ex. 5 knop)

text: Fartbegränsning upphör

text: Påbudsmärken

text: S300 Stoppgräns vid sjötrafiksignal i anslutning till t.ex. sluss eller bro. Stoppgräns

text: S301 Ljudsignal ska avges. Om ljudsignalen ska avges på något särskilt sätt, ska detta anges på tilläggstavla Avge ljudsignal S512. S302 Fartyg ska framföras i pilens riktning. Påbjuden färdriktning S303 Obligatorisk passning av anvisad VHF kanal. VHF kanal

text: Bilaga 4

text: Bilaga 4. Upplysningsmärken

text: S400 Trafik tillåten med fartyg som inte används i yrkesmässig verksamhet. Trafik med fritidsfartyg S401 Trafik med fartyg som framdrivs med förbränningsmotor eller elmotor är tillåten. Trafik med motordrift tillåten

text: Segling tillåten

text: S403 Brädsegling och liknande aktiviteter är tillåtna. Brädsegling tillåten S404 Vattenskidåkning och liknande aktiviteter är tillåtna. Vattenskidåkning tillåten S405 Vattenskoteråkning och liknande aktiviteter är tillåtna. Vattenskoteråkning tillåten

text: Dykning tillåten

text: Ankring tillåten

text: Förtöjning tillåten

text: S409 Spolplatta för bottentvätt. Spolplatta

text: Bilaga 4

text: S410 Båttvätt för fritidsbåtar. Båttvätt S411 Tömningsstation för toalettavfall från fritidsbåtar. Tömningsstation S412 Eluttag för landström. Eluttag S413 Rekommendation om svallfri fart. Svallfri fart

text: Bilaga 5

text: Bilaga 5. Tilläggstavlor

text: En tilläggstavla ska ha samma färg som det sjövägmärke den tillhör. Här följer exempel på hur tilläggstavlor kan se ut.

text: Sträckans längd från märket

text: Sträckans längd i meter

text: Sträckans längd i nautiska mil

text: Sträckans längd bortom märket

text: S502 Den avsedda sträckan börjar på det avstånd från märket som det första talet anger. Sträckans längd i meter S503 Den avsedda sträckan börjar på det avstånd från märket som det första talet anger. Sträckan längd i nautiska mil

text: Avstånd

text: Avstånd till …

text: S505 Kan användas för att ange t.ex. utsträckningen från stranden av ett ankringsförbud. Avstånd från …

text: Bilaga 5

text: Tid och datum

text: Klockslag

text: Datum

text: Typ av fartyg

text: S508 Fartyg vars skrov har en största längd som överstiger 24 meter. Fartyg > 24 meter

text: S509 Fartyg vars skrov har en största längd om högst 24 meter. Fartyg < 24 meter

text: S511 Exempel på tilläggstavla till S100.

text: Bilaga 5

text: Övrigt

text: S512 Exempel på tilläggstavla till S301. Signal Tecken för ljudsignal som avges med signalhorn eller tyfon. S513 Hänvisning till aktuellt officiellt sjökort.

text: Utsträckning i sidled på ena sidan eller båda sidorna av huvudtavlan S515 Kan användas i kombination med S110. Enslinjetavlor Övre

text: Nedre

text: S516 Fri höjd vid medelvattenyta.

text: S517 Fri höjd vid medelhögvattenyta.

text: Bilaga 6

text: Bilaga 6. Beräkning av segelfri höjd

text: 6.1 Normal bro Segelfri höjd under brospann ska beräknas enligt punkt 1–2: 1. Om brospannet har särskilda sidomarkeringar i form av märke S103 a, b eller c: mät avståndet från medelhögvattenytan lodrätt upp till brons lägsta punkt mellan sidomarkeringarna. Om brospannet inte har sidomarkeringar: mät avståndet från medelhögvattenytan lodrätt upp till brons lägsta punkt inom dess segelbara bredd. 2. Minska därefter måttet med 0,5–2 meter som säkerhetsmarginal för sjöhävning och liknande. Resultatet är brons segelfria höjd.

text: Bild 6.1.1 Beräkning av segelfri höjd under normal bro.

text: Bilaga 6

text: 6.2 Låg bro Om bron är lägre än ca 3 meter beräknas den segelfria höjden i stället från medelvattenytan.

text: Bild 6.2.1 Beräkning av segelfri höjd under låg bro.

text: 6.3 Luftledning Segelfri höjd inom segelbar bredd under luftledning för starkström beräknas enligt bild 6.3.1.

text: Om luftledningen finns inom ett område som uteslutande trafikeras under perioden maj–september tas inte hänsyn till maximal nedhängning vid lokalt fördelad islast.

text: Den segelfria höjden är det minsta tillåtna avståndet mellan medelhögvattenytan och luftledningen vid största tillåtna nedhängning, minskat med avståndet ”A” enligt tabellen i bild 6.3.1.

text: Allmänna råd

text: Om luftledningen kan passeras genom flera passager med olika

text: segelfria höjder bör varje enskild passage märkas ut.

text: Bilaga 6

text: Bild 6.3.1 Segelfri höjd under starkströmsluftledning. 23

text: Bilaga 6

text: Den segelfria höjden under andra luftledningar än starkströmsledningar (t.ex. telefonledning) ska beräknas enligt punkt 1–3: 1. Mät avståndet från medelhögvattenytan vertikalt upp till ledningens eller kabelns lägsta punkt inom segelbar bredd. 2. Minska måttet med kabelns största nedhängning vid maximaltemperatur eller lokalt fördelad islast. 3. Minska detta mått med ytterligare 0,5 meter som säkerhetsmarginal för sjöhävning, m.m.

text: Bild 6.3.2 Sjövägmärken för segelfri höjd under andra luftledningar än starkströmsluftledningar.

text: Bilaga 7

text: Bilaga 7. Allmänna råd

text: Utmärkning med sjövägmärken av bl.a. luftledning, bro, linfärja, restriktionsområde, fartbegränsning, svallfri fart och servicefunktioner i marina bör följa anvisningarna i avsnitt 7.1–7.9.

text: 7.1 Sjövägmärken vid luftledning

text: Placering av sjövägmärken vid luftledning.

text: Bild 7.1.1 Sjövägmärken vid starkströmsluftledningar bör placeras med hänsyn till den omgivande geografin.

text: Bilaga 7

text: De fyra figurerna i Bild 7.1.2 visar exempel på lämplig placering av märken som varnar för korsande luftledning.

text: Figur 4 visar ett mindre vattenområde som korsas av en luftledning. Om det inte brukar vara någon sjötrafik i området, och om det på stranden mellan skärningspunkterna inte finns någon sjösättningsplats, såsom en bilväg, brygga eller liknande, får ett eller flera märken placeras parallellt med ledningen.

text: Bild 7.1.2 Exempel på placering av sjövägmärken för utmärkning av luftledning.

text: Bilaga 7

text: 7.2 Större fast bro

text: Utmärkning av större fast bro med sjövägmärken och SSA.

text: Bild 7.2.1 En större fast bro kan vara försedd med utmärkning av segelfri höjd och begränsat vattendjup, liksom med sidomarkeringar. Sjövägmärkena kan vara belysta för att synas bättre i mörker och vid nedsatt sikt.

text: Bilaga 7

text: Bild 7.2.2 Typ av och antal sjövägmärken kan anpassas efter aktuell passage och normal sjötrafik. 28

text: Bilaga 7

text: 7.3 Mindre fast bro

text: Utmärkning av mindre fast bro med sjövägmärken.

text: Bild 7.3.1 En mindre fast bro kan vara försedd med utmärkning av segelfri höjd och begränsat vattendjup, liksom med sidomarkeringar.

text: Bilaga 7

text: 7.4 Öppningsbar bro

text: Utmärkning av öppningsbar bro med sjövägmärken, sjösäkerhetsanordningar och brosignaler.

text: Bild 7.4.1 En öppningsbar bro kan, utöver sjösäkerhetsanordningar och brosignaler, vara försedd med utmärkning av segelfri höjd, begränsad bredd och begränsat vattendjup, liksom med sidomarkeringar. Det kan också finnas en s.k. omvänd pegel, som visar segelfri höjd justerad med avseende på aktuellt vattenstånd.

text: Bilaga 7

text: 7.5 Linfärja

text: Utmärkning med sjövägmärken som varnar för linfärja.

text: Bild 7.5.1 Områden där linfärjor trafikerar utmärks normalt med varningsmärke och tilläggstavla.

text: Bilaga 7

text: 7.6 Restriktionsområde

text: Utmärkning av restriktionsområde med sjövägmärken och SSA.

text: Bild 7.6.1 Sjövägmärke samt flytande sjösäkerhetsanordningar för att tydliggöra restriktionsområdets gränser.

text: Bilaga 7

text: 7.7 Fartbegränsning

text: Utmärkning med förbudsmärken av område där fartbegränsning gäller.

text: Bild 7.7.1 Fartbegränsning utmärks normalt endast med en förbudstavla där högsta fart över grund anges i knop, men förbudstavlan kan kombineras med en tilläggstavla för att t.ex. upplysa om att förbudet bara avser en viss fartygsstorlek.

text: Bilaga 7

text: 7.8 Svallfri fart

text: Utmärkning med sjövägmärke som upplyser om rekommendation om svallfri fart.

text: Bild 7.8.1 Upplysningsmärke med rekommendation om svallfri fart i det aktuella området. Fartyget bör dock alltid hålla säker fart med hänsyn till rådande sjötrafik.

text: Bilaga 7

text: 7.9 Servicefunktioner

text: Utmärkning med sjövägmärken som upplyser om servicefunktioner.

text: Bild 7.9.1 Sjövägmärken som upplyser om servicefunktioner i en hamn: tömningsstation, bottentvätt, spolplatta och eluttag för landström.

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om sjövägmärken, TSFS 2019:12

text: Av

text: sjötrafikförordningen (1986:300)

text: anordning

text: 1 Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: omvänd pegel pegel som placeras på bropelare och liknande och som i stället för aktuellt vattenstånd visar segelfri höjd, justerad med avseende på aktuellt vattenstånd pegel instrument som mäter och visar aktuellt vattenstånd sjösäkerhets- anordning enligt Transportstyrelsens föreskrifter och anordning (SSA) allmänna råd (

text: TSFS 2017:66

text: Sjövägmärkenas indelning och etablering

text: Allmänna råd

text: framgår av bilaga 7.

text: Innebörden av ett sjövägmärke kan förtydligas med information på en tilläggstavla eller med hjälp av flytande eller fasta sjösäkerhetsanordningar som avgränsar det berörda området. Om flytande sjösäkerhetsanordningar används ska de vara av typen specialmärke, i enlighet med Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2017:66

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: Transportstyrelsen.

text: Varningsmärken

text: Allmänna råd

text: Förbuds- och påbudsmärken

text: Upplysningsmärken

text: Upplysningsmärken ska användas för att upplysa om 1. plats eller område där en viss aktivitet får utföras, 2. undantag från ett förbud som gäller inom ett större område, 3. undantag för en viss kategori av sjöfarare, eller 4. rekommendationer och information för sjötrafiken.

text: Tilläggstavlor

text: Ömsesidighetsklausul

text: om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska regler på produkter

text: som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upphävande av beslut nr

text: (EUT L 218, 13.8.2008, s. 21). Om en produkt enligt första stycket inte uppnår en säkerhetsnivå som är likvärdig med den som garanteras genom dessa föreskrifter, ska de tekniska kraven i dessa föreskrifter gälla. ___________

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Mats Hörström (Sjö- och luftfart)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975 5

text: Bilaga 1

text: Mått för sjövägmärken

text: X

text: Storlek X Y

text: X2 X2 Y Y

text: X1 X1

text: Storlek X1 X2 Y

text: Bilaga 1

text: Y X X

text: Z X

text: Storlek X Y Z

text: Skrivtecken

text: Sjövägmärkets storlek Avstånd

text: Liten 5 cm Normal 8 cm Stor 10 cm

text: Bilaga 1

text: Sjövägmärkets storlek Teckenstorlek

text: Liten 5 cm Normal 8 cm Stor 10 cm

text: Konstruktion

text: Bilaga 2

text: Bilaga 2. Varningsmärken

text: Sidomarkering styrbord

text: Sidomarkering babord

text: (Illustration av placering)

text: Bilaga 2

text: Badplats

text: Bilaga 3

text: Bilaga 3. Förbuds- och påbudsmärken

text: Förbudsmärken

text: Förbud mot brädsegling

text: Förbud mot vattenskoteråkning

text: Förbud mot dykning

text: Bilaga 3

text: Fartbegränsning upphör

text: Påbudsmärken

text: Bilaga 4

text: Bilaga 4. Upplysningsmärken

text: Segling tillåten

text: Dykning tillåten

text: Ankring tillåten

text: Förtöjning tillåten

text: Bilaga 4

text: Bilaga 5

text: Bilaga 5. Tilläggstavlor

text: Sträckans längd från märket

text: Sträckans längd i meter

text: Sträckans längd i nautiska mil

text: Sträckans längd bortom märket

text: Avstånd

text: Avstånd till …

text: Bilaga 5

text: Tid och datum

text: Klockslag

text: Datum

text: Typ av fartyg

text: Bilaga 5

text: Övrigt

text: Nedre

text: S516 Fri höjd vid medelvattenyta.

text: S517 Fri höjd vid medelhögvattenyta.

text: Bilaga 6

text: Bilaga 6. Beräkning av segelfri höjd

text: Bilaga 6

text: Allmänna råd

text: Bilaga 6

text: Bilaga 6

text: Bilaga 7

text: Bilaga 7. Allmänna råd

text: 7.1 Sjövägmärken vid luftledning

text: Bilaga 7

text: Bilaga 7

text: 7.2 Större fast bro

text: Bilaga 7

text: Bilaga 7

text: 7.3 Mindre fast bro

text: Bilaga 7

text: 7.4 Öppningsbar bro

text: Bilaga 7

text: 7.5 Linfärja

text: Bilaga 7

text: 7.6 Restriktionsområde

text: Bilaga 7

text: 7.7 Fartbegränsning

text: Bilaga 7

text: 7.8 Svallfri fart

text: Bilaga 7

text: 7.9 Servicefunktioner