title: Föreskrifter om ändring i Naturvårdsverkets föreskrifter (NFS 2006:9) om miljörapport

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. den miljörapport som en utövare av tillståndspliktig verksamhet eller verksamhet som förelagts att ansöka om tillstånd enligt 9 kap. 6 § första respektive andra stycket

text: miljöbalken

text: , ska lämna varje år till tillsynsmyndigheten enligt

text: 26 kap. 20 § första stycket miljöbalken

text: , 2. vilka uppgifter om produktionen av naturgrus, morän och berg som en verksamhetsutövare, enligt

text: 31 a § förordningen (1998:899)

text: om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd ska lämna i en miljörapport till länsstyrelsen om länsstyrelsen begär det, och 3. skyldighet för utövare av verksamhet som inte är tillståndspliktig eller förelagts att ansöka om tillstånd, men som omfattas av bilaga 1 till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006

text: , att lämna miljörapport och vad den ska innehålla.

text: Den som utövar miljöfarlig verksamhet som inte är tillståndspliktig eller förelagts att ansöka om tillstånd, men som omfattas av bilaga 1 till

text: , ska varje år lämna en miljörapport till den tillsynsmyndighet som utövar tillsynen över verksamheten.

text: Jfr.

text: (EUT L 33, 4.2.2006, s. 1, Celex 32006R0166) samt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010

text: om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17, Celex 32010L0075) (IED). Senaste lydelse

text: NFS 2010:16

text: . EUT L 33, 4.2.2006, s. 1 (Celex 32006R0166). Senaste lydelse

text: NFS 2009:2

text: . EUT L 33, 4.2.2006, s. 1 (Celex 32006R0166).

text: Miljörapporten ska avse kalenderår. Miljörapporter som avser tillståndspliktig verksamhet eller verksamhet som förelagts att ansöka om tillstånd ska bestå av en grunddel, en textdel och för vissa verksamheter en emissionsdeklaration. Miljörapporter som avses i 1 § 2 ska innehålla uppgifter om levererad mängd per materialslag av naturgrus, berg och morän. Miljörapporter som avser verksamhet som inte är tillståndspliktig eller förelagts att ansöka om tillstånd, men som omfattas av bilaga 1 till

text: , ska bestå av en grunddel och en emissionsdeklaration.

text: Miljörapportens grunddel

text: Av

text: 31 § 1 förordningen (1998:899)

text: om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd följer att en miljörapport ska innehålla uppgift om verksamhetsutövarens namn och organisationsnummer. Dessutom ska följande ingå:

text: 1. Uppgift om för vilket år miljörapporten gäller.

text: 2. Uppgifter om verksamheten a) länsstyrelsens nummer på anläggningen, b) besöksadress, c) kommun, d) kontaktperson för anläggningen och uppgifter om hur denne kan nås, e) vem som godkänner miljörapporten och uppgifter om hur denne kan nås, och f) de farliga ämnen som anges i avdelning 4, avsnitt 1 och 2 i bilagan till förordningen (

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd som förekommer eller kan förekomma i sådana mängder som anges där. Miljörapporter som innehåller en emissionsdeklaration ska även innehålla uppgifter om koordinater för anläggningens mittpunkt.

text: Miljörapportens textdel

text: Miljörapportens textdel ska innehålla följande:

text: 1. Kortfattad beskrivning av verksamheten samt en översiktlig beskrivning av verksamhetens huvudsakliga påverkan på miljön och människors hälsa. De förändringar som skett under året ska anges.

text: 2. Datum och tillståndsgivande myndighet för gällande tillståndsbeslut enligt

text: 9 kap. 6 § miljöbalken

text: eller motsvarande i miljöskyddslagen samt en kort beskrivning av vad beslutet eller besluten avser.

text: 3. Datum och beslutande myndighet för eventuella andra beslut under året med anledning av anmälningspliktiga ändringar enligt

text: 21 § förordningen (1998:899)

text: om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd samt en kort redovisning av vad beslutet eller besluten avser.

text: Senaste lydelse

text: NFS 2010:16

text: . EUT L 33, 4.2.2006, s. 1 (Celex 32006R0166). 2 Senaste lydelse

text: NFS 2010:16

text: . Ändringen innebär bl.a. att de två näst sista underpunkterna upphävs. Senaste lydelse

text: NFS 2009:11

text: 4. Datum och beslutande myndighet för eventuella andra gällande beslut enligt

text: miljöbalken

text: 5. Tillsynsmyndighet enligt

text: miljöbalken

text: 6. Tillståndsgiven och faktisk produktion eller annat mått på verksamhetens omfattning. Utövare av tillståndspliktig täkt ska lämna mer detaljerade uppgifter om faktisk produktion enligt vad som anges i bilaga 3 till dessa föreskrifter och redovisa dem i emissionsdelen av Svenska miljörapporteringsportalen (SMP).

text: 7. Redovisning av de villkor som gäller för verksamheten samt hur vart och ett av dessa villkor har uppfyllts.

text: 8. En kommenterad sammanfattning av de uppgifter som behövs för att kunna bedöma efterlevnaden av Naturvårdsverkets föreskrifter

text: SNFS 1990:14

text: , 11 12 13 14

text: SNFS 1994:2

text: NFS 2001:11

text: NFS 2002:26

text: och

text: NFS 2002:28

text: . Där så är möjligt ska uppgifter redovisas i SMP:s emissionsdel.

text: 9. För förbränningsanläggning med en sammanlagd installerad tillförd effekt på 100 MW och däröver, ska redovisas resultaten från årlig kontroll av automatiska mätsystem.

text: 10. En kommenterad sammanfattning av resultaten av mätningar, beräkningar eller andra undersökningar som utförts under året för att bedöma verksamhetens påverkan på miljön och människors hälsa. Där så är möjligt ska värden till följd av villkor redovisas i SMP:s emissionsdel.

text: 11. Redovisning av de betydande åtgärder som vidtagits under året för att säkra drift och kontrollfunktioner samt för att förbättra skötsel och underhåll av tekniska installationer.

text: 12. Redovisning av de betydande åtgärder som genomförts med anledning av eventuella driftstörningar, avbrott, olyckor eller liknande händelser som har inträffat under året och som medfört eller hade kunnat medföra olägenhet för miljön eller människors hälsa.

text: 13. Redovisning av de betydande åtgärder som genomförts under året med syfte att minska verksamhetens förbrukning av råvaror och energi.

text: 14. De kemiska produkter och biotekniska organismer som kan befaras medföra risker för miljön eller människors hälsa och som under året ersatts med sådana som kan antas vara mindre farliga.

text: 15. Redovisning av de betydande åtgärder som genomförts under året i syfte att minska volymen avfall från verksamheten och avfallets miljöfarlighet.

text: Kontroll av utsläpp till vatten- och markrecipient från anläggningar för behandling av avloppsvatten från tätbebyggelse. Skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket. Begränsningar av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användningen av lösningsmedel i vissa verksamheter och anläggningar. Utsläpp till luft av svaveldioxid, kväveoxider och stoft från förbränningsanläggningar med en installerad tillförd effekt på 50 MW eller mer. Avfallsförbränning. 3

text: 16. Redovisning av de betydande åtgärder som genomförts under året med syfte att minska sådana risker som kan ge upphov till olägenheter för miljön eller människors hälsa.

text: 17. En sammanfattning av resultaten av de undersökningar som genomförts under året för att klarlägga miljöpåverkan vid användning och omhänder tagande av de varor som verksamheten tillverkar samt vilka åtgärder detta eventuellt har resulterat i.

text: 18. För verksamheter som betecknats med 96/61 i bilagan till förordningen (

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd (IPPC-verksamheter) ska vad som anges i följande underpunkter uppfyllas (med IED-verksamhet avses sådan verksamhet som omfattas av bilaga 1 till

text: om industriutsläpp ): a) För verksamhetsåret efter det att slutsatser om bästa tillgängliga teknik för den huvudsakliga IED-verksamheten har offentliggjorts, ska för varje slutsats som är tillämplig på verksamheten, redovisas en bedömning av i vilken mån verksamheten uppfyller den. Om slutsatserna har offentliggjorts efter den 1 juli får redovisningen ske i miljörapporten för nästkommande verksamhetsår. b) Om verksamheten inte bedöms uppfylla en sådan enskild slutsats om bästa tillgängliga teknik som åsyftas i a), ska även redovisas vilka åtgärder som planeras för att uppfylla den, samt en bedömning av huruvida åtgärderna kommer att föranleda krav på prövning eller anmälan. Även planerade dispensansökningar ska redovisas. c) I den eller de därpå följande miljörapporterna ska redovisas hur arbetet med att uppfylla kraven enligt slutsatserna fortskridit. d) När fyra år har gått efter det att slutsatser om bästa tillgängliga teknik för den huvudsakliga IED-verksamheten offentliggjordes, ska årligen redovisas hur slutsatserna, satta i relation till eventuella meddelade dispenser, uppfylls. I den mån dispens avseende alternativvärde har beviljats behöver endast visas att alternativvärdet uppfylls.

text: Miljörapportens emissionsdeklaration

text: Miljöfarliga verksamheter som bedriver en eller flera av de verksamheter som omfattas av bilaga 1 till

text: , ska lämna in en emissionsdeklaration. I emissionsdeklarationen ska redovisas årsvärden för utsläpp av de föroreningar som förtecknas i bilaga 2 till förordningen samt bilaga 1 till dessa föreskrifter, om tröskelvärdet har överskridits. Om utsläppet sker till vatten ska anges om utsläppet sker till en recipient eller ett externt reningsverk. Koordinaterna för utsläppspunkten ska anges. Om något utsläpp härstammar från olyckshändelse ska detta anges.

text: EUT L 334, 17.12.2010, s. 17 (Celex 32010L0075). 17 Senaste lydelse

text: NFS 2009:2

text: För avfall som forslas bort från anläggningen ska anges årliga mängder i ton av farligt respektive icke farligt avfall om mängderna uppgår till mer än 2 respektive 2 000 ton per år. En uppdelning ska göras på sådant som forslas iväg i avsikt att återvinnas respektive i avsikt att bortskaffas. För allt farligt avfall som exporteras till annat land ska årlig mängd och behandlingssätt (återvinning eller bortskaffning) anges. Dessutom ska namn och adress anges för såväl mottagaren av avfallet som anläggningen för återvinning eller bortskaffning av avfallet. Varje årsvärde i emissionsdeklarationen ska förses med en beskrivning av hur värdet har tagits fram enligt någon av följande tre kategorier: 1. mätning (M) 2. beräkning (C) 3. uppskattning (E) I de fall som värdena bygger på mätning eller beräkning ska analysmetod och/eller beräkningsmetod rapporteras. Där så är möjligt ska i första hand internationellt vedertagna metoder/standarder användas. Anläggningar för förbränning med en installerad tillförd effekt av 50 MW och däröver ska i emissionsdeklarationen förutom årsvärden enligt ovan även rapportera värden för parametrarna i bilaga 2 till dessa föreskrifter. Verksamhetsutövaren ska säkerställa den inrapporterade informationens kvalitet. Den inrapporterade informationen och övriga uppgifter som ligger till grund för innehållet i emissionsdeklarationen ska dokumenteras och sparas i fem år.

text: Dispens

text: Naturvårdsverket får medge dispens från bestämmelserna i dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl. Ansökan om dispens görs skriftligen hos Naturvårdsverket.

text: Ansvar

text: Bestämmelser om miljösanktionsavgift vid utebliven eller för sent inlämnad miljörapport finns i förordningen (

text: ) om miljösanktionsavgifter.

text: Gäller inte anläggningar (eller produktionsenheter) som förbränner bränslen som omfattas av förordningen (

text: ) om avfallsförbränning. Senaste lydelse

text: NFS 2006:9

text: . Senaste lydelse

text: NFS 2006:9

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2013. 2. Den första miljörapporten enligt dessa föreskrifter ska lämnas in till tillsynsmyndigheten senast den 31 mars 2014. 3. Bestämmelsen i 4 § 9 ska tillämpas för stora förbränningsanläggningar vilka den 1 januari 2013 omfattas av Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2002:26

text: ) om utsläpp till luft av svaveldioxid, kväveoxider och stoft från förbränningsanläggningar med en installerad tillförd effekt på 50 MW eller mer.

text: Naturvårdsverket

text: EVA SMITH

text: Rikard Janson

text: (Avdelningen för genomförande)

text: Avvikelser i förhållande till bilaga 2 till

text: Tröskelvärde för utsläpp Nr CAS-nr Förorening till luft till vatten kg/år kg/år

text: 3 124-38-9 Koldioxid (CO2) 6 7664-41-7 Ammoniak (NH3) 1 000 7 Flyktiga organiska förening- 5 000 ar utom metan (NMVOC) 8 Kväveoxider (NOx/NO2) 10 000 12 Totalkväve 6 000 13 Totalfosfor 100 17 Arsenik och arsenikfören- 1 1 ingar (som As) 18 Kadmium och kadmiumför- 0,1 1 eningar (som Cd) 19 Krom och kromföreningar 10 20 (som Cr) 20 Koppar och kopparfören- 10 20 ingar (som Cu) 21 Kvicksilver och kvicksilver- 0,1 0,1 föreningar (som Hg) 22 Nickel och nickelföreningar 10 20 (som Ni) 23 Bly och blyföreningar (som 5 5 Pb) 24 Zink och zinkföreningar 100 20 (som Zn)

text: EUT L 33, 4.2.2006, s. 1 (Celex 32006R0166). Enligt förordningen har medlemsstaterna rätt att behålla eller införa ett mera omfattande eller mera allmänt tillgängligt register över utsläpp och överföringar av föroreningar än vad som krävs enligt protokollet. Senaste lydelse

text: NFS 2006:9

text: . Ändringen innebär att de föroreningar för vilka samma kravnivå för rapportering som anges i bilaga 2 till förordningen gäller, har tagits bort ur bilagan. Dessutom anges numera samma numrering som i bilaga 2 till förordningen. 22 Nummer enligt bilaga 2 till ovan nämnd förordning. CO2 rapporteras som dels CO2-biogent och dels CO2-fossilt.

text: 31 85535-84-8 Klorerade alkaner C10-C13 1 34 107-06-2 1,2-dikloretan (EDC) 1 1 43 87-68-3 Hexaklorbutadien (HCBD) 1 47 PCDD+PCDF (dioxiner + 0,000001 0,0001 furaner) (som Teq) 52 127-18-4 Tetrakloretylen (PER) 1 1 54 12002-48-1 Triklorbensener (TCB) (alla 1 isomerer) 57 79-01-6 Trikloretylen 1 1 58 67-66-3 Triklormetan 1 1 62 71-43-2 Bensen 100 100 (som BTEX) 63 Bromerade difenyletrar 1 (PBDE) 65 100-41-4 Etylbensen 100 100 (som BTEX) 70 117-81-7 Di(2-etylhexyl)ftalat 1 (DEHP) 71 108-95-2 Fenol (som totalt C) 1 1 73 108-88-3 Toluol 100 100 (som BTEX) 75 Trifenyltenn och trifenyl- 1 0,1 tennföreningar 78 1330-20-7 Xylen 100 100 (som BTEX) 87 1806-26-4 Oktylfenol och oktylfenole- 1 toxylat

text: 8 Senaste lydelse

text: NFS 2006:9

text: angav den svenska beteckningen Toluen.

text: Parametrar för förbränningsanläggningar ≥ 50 MW

text: Rapporteringskraven gäller inte anläggningar (eller produktionsenheter) som förbränner bränslen som den 1 januari 2013 omfattas av förordningen (

text: ) om avfallsförbränning.

text: Anläggningar för förbränning av bränslen som den 1 januari 2013 omfattas av Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2002:26

text: ) om stora förbränningsanläggningar med en installerad tillförd effekt av 50 MW eller mer ska rapportera:

text: 1. Installerad tillförd effekt (MW) för i anläggningen ingående produktionsenheter (förbränning) och sammanlagt för anläggningen. Vid summering av installerad tillförd effekt sammanlagt för anläggningen ska inte eventuella produktionsenheter som den 1 januari 2013 omfattas av förordningen (

text: ) om avfallsförbränning ingå.

text: 2. Bränsleförbrukning under året (GWh) uppdelat på produktionsenheter (förbränning) och sammanlagt för bränsleslag tillhörande följande bränslekategorier: a) biomassa, b) fasta bränslen som inte är biomassa (kol och torv), c) flytande bränslen (ange vilka), d) naturgas, och e) övriga gaser (ange vilka).

text: 3. Årliga utsläpp av kväveoxider (NOx), svaveldioxid (SO2) och stoft för enskilda produktionsenheter (förbränning) och sammanlagt för anläggningen.

text: Uppgifter om faktisk produktion för täkter

text: Råmaterial Natur- Natur- Morän, Berg, Torv Andra grus grus ton/år ton/år (odlings- jordaröver under torv), ter, grund- grund- kubik- ton/år vatten- vatten- meter/år ytan, ytan, ton/år ton/år Mängd utbrutet material under året Kvarvarande totalt tillståndsgiven mängd Mängd Väg levererat Fyllnadsarbeten material per Betong använd- Blocksten ningsområde Annat Totalt levererad mängd

text: Termerna i tabellen ovan har följande betydelse: Naturgrus: avser naturligt sorterade jordarter som till övervägande del består av fraktionerna sand, grus, sten och block. Berg: avser krossberg och blocksten. Andra jordarter: avser t.ex. matjord och lera. Mängd utbrutet material: avser, för andra täkter än torvtäkter, antal ton utbrutet material som t.ex. schaktats, grävts eller sprängts ut under året. Om materialet inte vägs beräknas mängden först i kubikmeter genom uppmätning av ytan multiplicerat med djupet som bryts ut. Kubikmeter omräknas sedan till ton med hjälp av lämplig omräkningsfaktor för berg, morän, naturgrus eller andra jordarter. För torvtäkter anges mängden i kubikmeter. Mängd levererat material: avser material som under året levererats från täktområdet. Material som sålts men ligger kvar i upplag vid årets slut ska inte medräknas. Användningsområde Väg: avser material såsom asfaltballast, förstärkningslager, bärlager och dränerande material till anläggning av väg. Användningsområde Fyllnadsarbeten: avser fyllnadsmaterial som används i samband med vägarbeten och andra anläggningsarbeten. Material som används för utfyllnad utgörs ofta av lågkvalitativt material såsom morän och viss sprängsten. Användningsområde Blocksten: avser produkter ur blockstenstäkter. Användningsområde Annat: avser uppgift om total mängd som levererats för andra än de i tabellen angivna övriga användningsområdena som t.ex. mursand, filtersand, sandlådesand, torrbruk, spackel och halkbekämpning. Gråmarkerad och överstruken ruta: Uppgift ska inte lämnas.


fs: nfs

publisher: Naturvårdsverket

title: Föreskrifter om ändring i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (NFS 2007:10) om inventering av björn, varg, järv, lodjur och kungsörn

text: Nedanstående begrepp har i denna författning följande betydelse.

type: stycke

text: Familjegrupp för lodjur kan familjegrupp användas synonymt med föryngring under inventeringsperioden då spår av hona med ungar observerats. Familjegrupp av varg definieras i bilaga 1. Fältpersonal länsstyrelsetjänstemän som förordnats att utföra fältarbete och kvalitetssäkring av observationer. De är även kontaktpersoner gentemot samebyarna och de ideella organisationerna. Föryngring björn, varg, järv, lodjur har fött ungar eller kungsörn har lagt ägg i bo i en sameby eller i ett län; fastställda definitioner anges för järv och lodjur i Naturvårdsverkets metodik för inventering av järv och lodjur samt för björn, varg och kungsörn i bilaga 1. Grupperad term som används i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas då flera observationer bedöms tillhöra samma föryngring eller andra förekomster. Häckning för kungsörn används häckning synonymt med föryngring. Inventering rovdjurens föryngringar och annan förekomst fastställs i tid och rum; används synonymt med begreppet undersökning i

text: viltskadeförordningen (2001:724)

text: . Inventeringsmetoderna beskrivs för järv och lodjur i Naturvårdsverkets metodik för inventering av järv och lodjur och för björn, varg och kungsörn i bilaga 1. Inventerings- den tjänsteman på länsstyrelsen som förordnas att ansvara ansvarig för inventering av rovdjur i länet.

text: Inventerings- den tid som är lämpligast för inventering med hänsyn period till arternas reproduktion, inventeringens effektivitet och kostnad; perioderna anges för järv och lodjur i Naturvårdsverkets metodik för inventering av järv och lodjur och för varg och kungsörn i bilaga 1. Inventerings- den person som i en sameby eller en ideell organisation är samordnare ansvarig för att samordna inventering av rovdjur. Inventerings- färdväg till fots, på skidor eller med fordon för att finna slinga spår eller spårtecken, alternativt se eller höra individer eller finna deras boplatser. Kriterier kännetecken, som används för att fastställa om föryngring ägt rum och antal föryngringar. För järv och lodjur anges kriterierna i Naturvårdsverkets metodik för inventering av järv och lodjur samt för björn, varg och kungsörn som anges i bilaga 1. Kungsörn- grupper som arbetar med inventering av kungsörn i olika grupperna regioner. Kvalitetssäkrare person som förordnats som kvalitetssäkrare av länsstyrelse eller av Sametinget. Kvalitetssäkring kontroll av observationer eller av föryngringar. Naturvårdsver- dokument där Naturvårdsverket vägleder om tidpunkter kets vägledning och tillvägagångssätt för rapportering av rovdjursinventeför rapportering ringarnas genomförande och resultat till Naturvårdsverket av förekomsten och Sametinget. av stora rovdjur Naturvårdsver- dokument, som är knutet till rekvirering av medel för kets metodik för inventering, innehållande metod för arbetet med inveninventering av teringarna av järv och lodjur och tillvägagångssätt för att järv och lodjur dokumentera resultatet från inventeringarna. Regelbunden (när föryngring inte dokumenterats) spår eller andra obserförekomst vationer av rovdjur har dokumenterats i samebyn eller i länet vid minst tre tillfällen under minst tre månader under reproduktionscykeln. Reproduktions- anges med en tolvmånadsperiod med början den månad cykel då ungar normalt föds eller ägg läggs. Rovdjur björn, varg, järv, lodjur och kungsörn. Naturvårdsver- databas eller databaser där inventeringar, inventeringskets tillhanda- slingor och förekomst och föryngring av rovdjur samt hållna databas deras bytesdjur/kadaver ska registreras. Sameby enligt definition i

text: rennäringslagen (1971:437)

text: . Snoking inventeringsmetod som beskrivs i Naturvårdsverkets metodik för inventering av järv och lodjur och i bilaga 1. Tillfällig före- (när föryngring eller regelbunden förekomst inte har komst dokumenterats) spår eller andra observationer har dokumenterats i samebyn eller i länet vid minst ett tillfälle under reproduktionscykeln.

type: paragraf

text: Länsstyrelsen ansvarar enligt

text: 8 § förordningen (2009:1263)

text: om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn för länets inventeringsverksamhet som bedrivs i samarbete mellan länsstyrelsen, samebyarna och de ideella organisationerna. Beträffande varg också efter samråd med Naturvårdsverket. Ansvaret ska omfatta planering, genomförande, kvalitetssäkring, dokumentation (inklusive registrering i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas), sammanställning, utvärdering och rapportering av inventeringsresultaten samt arkivering och information. Länsstyrelsens egen personal, samebyarnas och organisationernas inventeringssamordnare samt personer som kvalitetssäkrar ska inneha relevanta kunskaper. Planering av inventeringsarbetet ska ske i samråd mellan länsstyrelsens personal och samebyarnas och de ideella organisationernas inventeringssamordnare. Naturvårdsverket ansvarar för grundutbildning och länsstyrelserna ansvarar för vidareutbildning av länsstyrelsernas personal och de personer som förordnas att kvalitetssäkra observationer. Naturvårdsverket ansvarar för nationell utvärdering och sammanställning av inventeringsresultaten. Enligt

text: 9 § förordningen (2009:1263)

text: om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn ansvarar Naturvårdsverket även för granskning och fastställande av inventeringsresultaten. Naturvårdsverket tillser att utrustning tillhandahålls länsstyrelserna för insamling av prover samt ansvarar för prioritering, förvaring och förmedling av insamlade prover av betydelse för förvaltningen. Naturvårdsverket ansvarar för att DNA-analyser av spillning, blod etc. av betydelse för förvaltningen utförs. Naturvårdsverket ansvarar för utbildning, utveckling, drift och förvaltning av Naturvårdsverkets tillhandahållna databas. Länsstyrelsen ansvarar för redovisning av rovdjurens förekomst i överensstämmelse med 3 §.

text: Inventeringar av rovdjur ska utföras årligen i varje län och i de svenska same-byarnas totala betesområden. Om snö- och väderförhållandena inte möjliggör inventeringsarbete, ska de områden som inte inventerats redovisas. Om antalet föryngringar av en art stadigvarande ligger över fastställd miniminivå för landet eller ett län kan områdesinventeringar i stället göras vartannat år utanför renskötselområdet. Sådant beslut tas av Naturvårdsverket efter samråd med länsstyrelsen.

text: Inventeringar i renskötselområdet ska omfatta de svenska samebyarnas totala betesområden. För inventering av järvföryngringar ska en zon på 5 km läggas till det totala betesområdets yttre gräns och för vargföryngringar en zon på 10 km. Länsstyrelsen ska från norska myndigheter inhämta information motsvarande den i Sverige för samebyarnas betesområden i Norge. Vid rovdjursförekomst i berörda delar av Finland ska länsstyrelsen inhämta relevant information från finska myndigheter.

text: Ändringen innebär bl.a. att nionde stycket upphävs. Ändringen innebär bl.a. att tredje stycket upphävs.

text: De inventeringsmetoder som anges i bilaga 1 ska användas vid inventering av björn, varg och kungsörn. I Naturvårdsverkets metodik för inventering av järv och lodjur finns inventeringsmetoder för järv och lodjur. Vid ändring av Naturvårdsverkets metodik för inventering av järv och lodjur ska Naturvårdsverket höra Sametinget.

text: Länsstyrelsen är ansvarig för kvalitetssäkring av observationer av björn, varg, järv, lodjur och kungsörn. Länsstyrelsens personal ska i fält kvalitetssäkra observationer för att fastställa förekomst och i förekommande fall också antal föryngringar. Observation som kvalitetssäkrats av samebyns eller ideella organisationernas inventeringssamordnare, men inte verifierats av länsstyrelsens personal, ska av länsstyrelsen särredovisas i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas. Det gäller särskilt observationer som påverkar den totala rovdjursförekomsten i länet eller kan påverka ersättningens storlek till sameby enligt Sametingets föreskrifter. Personer som förordnas att kvalitetssäkra observationer eller fastställa antalet föryngringar ska ha genomgått relevant utbildning enligt 5 § fjärde stycket med godkänt resultat.

text: Föryngring av björn, varg, järv, lodjur och kungsörn i länet ska anges utifrån fastställda kriterier. Säkerheten ska anges som säker eller sannolik föryngring för järv och som lyckad häckning eller häckning med okänt resultat för kungsörn. För björn, varg och lodjur ska endast säker föryngring anges. Kriterierna för björn, varg och kungsörn definieras i bilaga 1. Kriterierna för järv och ljodjur definieras i Naturvårdsverkets metodik för inventering av järv och lodjur. Även antal föryngringar i länet och deras geografiska fördelning ska anges utifrån fastställda kriterier. Kriterierna för björn, varg och kungsörn definieras i bilaga 1. Kriterierna för järv och ljodjur definieras i Naturvårdsverkets metodik för inventering av järv och lodjur. För varg ska därutöver andra förekomster anges, vilka definieras i bilaga 1. I de fall misslyckade häckningar för kungsörn konstaterats ska det anges särskilt. Föryngringar ska registreras som grupperade observationer i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas. Om föryngring av en art saknas i länet ska regelbunden eller tillfällig förekomst anges. För varje sameby ska därutöver antal föryngringar och, om sådana saknas, övriga förekomster fastställas.

text: I

text: 20 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)

text: är stadgat om sekretess för uppgifter om lyor och boplatser för aktuella rovdjur.

text: Dokumentation av rovdjursobservationer ska ske genom länsstyrelsernas personal och samebyarnas och de ideella organisationernas inventeringssamordnare i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas. Länsstyrelsen ansvarar för att observationer registreras i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas. Samtliga delinventeringar och de geografiska områden

text: 4 Ändringen innebär bl.a. att tredje, sjätte, sjunde och åttonde styckena upphävs.

type: rubrik

text: de täcker ska registreras utan dröjsmål liksom inventeringsslingor, kvalitetssäkrade observationer samt andra relevanta observationer och bytesdjur/kadaver med tillhörande foto- eller annan dokumentation. Insamlade prover för DNA-analyser ska registreras skyndsamt i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas. Efter inventeringsperioden ska länsstyrelsen utvärdera det samlade inventeringsresultatet, varvid förekomster och antal föryngringar ska fastställas och registreras i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas. I renskötselområdet gäller därutöver 1. att om samebyns inventeringssamordnare och länsstyrelsens fältpersonal inte varit överens i fält ska detta dokumenteras i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas. Samebyarna ska beredas möjlighet att yttra sig över länsstyrelsens inventeringsresultat. 2. att länsstyrelsen ska ombesörja att observationer i Norge och Finland dokumenteras på samma sätt som observationer gjorda i Sverige, om de kan påverka ersättningsnivåerna. I Naturvårdsverkets vägledning för rapporering av förekomst av stora rovdjur finns vägledning om tidpunkter och tillvägagångssätt för rapportering.

text: I Naturvårdsverkets tillhandahållna databas ska länsstyrelsen ha dokumenterat inventeringsverksamheten på sådant sätt att erforderliga uttag och redovisningar kan göras av länsstyrelsen själv, på nationell nivå av Naturvårdsverket samt på samebynivå av Sametinget. Antalet föryngringar som dokumenterats under inventeringsperioden för varg, järv och lodjur redovisas särskilt. Länsstyrelsen ska återkommande informera viltförvaltningsdelegationen om inventeringsverksamheten och om rovdjursstammarnas utveckling.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2013.

text: Naturvårdsverket

text: EVA SMITH

text: Rikard Janson

text: (Avdelningen för genomförande)

text: Ändringen innebär bl.a. att fjärde och femte styckena upphävs.

text: Metoder för inventering av björn, varg och kungsörn

text: Inventeringens syfte och metoder

text: Inventeringens syfte är att fastställa det totala antalet årliga föryngringar av björn, varg och kungsörn. Enhetliga kriterier för föryngring och förekomst ska användas och arbetet ska så långt möjligt genomföras med samma metodik i hela Skandinavien och präglas av objektivitet, trovärdighet och hög precision. Därutöver ska utbredning och förekomst fastställas utan hänsyn till antalet individer. Det innebär att i områden med inga eller få föryngringar av en art ska dokumentation ske även av övriga observationer för att spridning alternativt tillbakagång ska kunna följas.

text: Metoder

text: Inventeringsmetoderna kan indelas i passiva och aktiva. De aktiva är sådana som kräver fältarbete. För att uppnå bästa resultat krävs en kombination av aktiva och passiva metoder.

text: Aktiva metoder

text: Snoking

text: Aktiv inventeringsmetod som syftar till att fastställa förekomst och föryngring av rovdjur i ett område. Metoden innebär att observationer av rovdjur verifieras i fält, alternativt att man söker individer, spår eller boplatser av nämnda arter. Antal föryngringar, familjegrupper, revirmarkerande par eller övriga stationära individer fastställs genom att spåra ihop alternativt spåra isär de spårlöpor som påträffas.

text: Boplatsbesök

text: Aktiv inventeringsmetod som syftar till att fastställa föryngring av varg eller kungsörn. Metoden innebär att revir eller boplatser av nämnda arter kontrolleras för att fastställa om föryngring skett eller inte.

text: Områdesinventering

text: Aktiv inventeringsmetod som syftar till att fastställa förekomst och antal föryngringar av rovdjur. För varg ska även fastställas antal familjegrupper, revirmarkerande par eller övriga stationära individer i ett område. Metoden innebär att spårlöpor av djur på snö söks i ett område under en eller två dagar. Antal föryngringar, familjegrupper, revirmarkerande par eller övriga stationära individer fastställs genom att spåra ihop alternativt spåra isär de spårlöpor som påträffas.

text: 6 Ändringen innebär bl.a. att avsnitten om inventering av järv och lodjur upphävs.

text: Rullande inventering

text: Aktiv inventeringsmetod som syftar till att fastställa förekomst och antal föryngringar av rovdjur. För varg ska även fastställas antal familjegrupper, revirmarkerande par eller övriga stationära individer i ett område. Metoden innebär att spårlöpor av djur på snö söks i ett större område där arbetsinsatsen flyttas över området i en riktning under en längre tid (dagar, veckor). Inventerade områden ska inte återbesökas under samma inventering. Antal föryngringar, familjegrupper, revirmarkerande par eller övriga stationära individer fastställs i huvudsak genom att spåra ihop alternativt spåra isär de spår efter rovdjur som påträffas.

text: Spillningsinventering

text: Aktiv inventeringsmetod som syftar till att fastställa främst förekomst och antal individer i ett område. Metoden innebär att spillning av aktuell rovdjursart insamlas på ett standardiserat sätt. DNA-analys av spillningen utförs, varvid art och individ fastställs. Kön och släktskap kan ibland fastställas.

text: Passiva metoder

text: Passiva metoder utgör ett komplement till aktiva metoder. Länsstyrelsen ska fortlöpande registrera observationer av björn, varg och kungsörn i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas. Därutöver ska länsstyrelsen registrera de rovdjur som fälls med stöd av skyddsjaktbestämmelser och de tamdjur (utom ren) som dödas, skadas eller rapporteras saknade i samband med rovdjursangrepp. Även andra observationer som verifierar rovdjursförekomst ska dokumenteras, exempelvis en funnen vargdödad älg. Även björnspillning utgör verifikation på förekomst liksom björniden. I renskötselområdet ska länsstyrelsens fältpersonal även registrera de renkadaver som påträffas, varvid dödsorsaken ska anges om så är möjligt.

text: Användbara passiva metoder är: • rovdjursobservationer av allmänheten • fällda rovdjur under jakt • fallvilt • bytesdjur (renar och övriga tamdjur samt vilt) som dödats av rovdjur.

text: Inventering av björn

text: Aktiva metoder

text: Föryngring

text: • Länsstyrelsen i samtliga län (förutom Norrbotten, Västerbotten, Jämtland, Västernorrland, Dalarna och Gävleborg) ska fortlöpande registrera samtliga observationer av björnhonor med ungar i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas.

text: Ändringen innebär bl.a. att stycket om inventeringsperiod upphävs. 7

text: • Fältkontroller av observationer ska göras, där sådana bedöms meningsfulla, varvid det särskilt ska bedömas om det är årsungar eller äldre ungar i sällskap med björnhonan.

text: Andra observationer än föryngring

text: I län eller delar av län där björn normalt inte föder ungar ska även andra observationer än sådana som dokumenterar föryngring registreras i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas. Det gäller särskilt i randområden för björnens utbredning i landet. Därutöver ska alla björniden registreras.

text: Reproduktionscykel

text: • 1 januari–31 december (antal föryngringar kan redovisas under samma kalenderår ungar fötts, men kan kompletteras efterföljande år), • varje observation av en björnhona med ungar ska kopplas till det år ungarna fötts.

text: Kriterier för att fastställa en föryngring

text: Föryngring av björn kan fastställas tidigast under april månad, då björnhonor med årsungar kan lämna idet. Endast säkra föryngringar ska anges. Eftersom det efter den 1 augusti är svårt att säkert avgöra om en björnhona har årsungar eller fjolårsungar ska alla observationer av björnhonor med ungar oberoende av ungarnas ålder registreras i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas. Vid observation av björnhona med ungar ska ungarnas födelseår uppskattas (reproduktionscykel). Föryngring av björn ska bedömas som säker om • spår- eller synobservation görs av en björnhona med minst en årsunge eller äldre unge, eller om • årsunge tillvaratas/skjuts eller påträffas död, • klomärken av klättrande björnungar, spillning etc. visar att björnungar fötts vid ett ide.

text: Kriterier för att fastställa antal föryngringar

text: • Alla observationer av björnhonor med minst en unge i närheten av varandra ska antas härröra från samma föryngring tills dess annat är visat genom bedömning av ungarnas födelseår, avstånd mellan kvalitetssäkrade observationer eller utifrån kombinationen avstånd och aktivitetsdag. • Olika antal ungar tillsammans med hona kan bara vid observationer som gjorts under gynnsamma förhållanden och under lång tid vara ett komplement till andra särskiljningsfaktorer, som ungarnas födelseår och avstånd, och då utgöra grund för särskiljning. • Antalet föryngringar kan stundom beräknas efter spillningsinventering och DNA-analys av spillning.

text: Ändringen innebär bl.a. att tredje stycket upphävs.

text: Aktiva metoder

text: Föryngring och andra förekomster

text: • I län som berörs av renskötsel ska länsstyrelsen fortlöpande i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas registrera samtliga kvalitetssäkrade observationer av varg. I övriga län ska länsstyrelsen fortlöpande i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas registrera samtliga vargföryngringar, familjegrupper, revirmarkerande par och övriga stationära vargar. I alla län ska antalet individer ska så långt möjligt fastställas även för familjegrupper. • Vargföryngringar får dokumenteras redan på sommaren eller hösten genom olika typer av observationer av vuxna djur och/eller valpar. • Spillningsprov för DNA-analys ska insamlas där det är möjligt. • Inventering på snö av vargföryngring sker i huvudsak parallellt med inventering av lodjur. • Fastställandet av det totala antalet stationära individer eller antalet individer i en föryngring/familjegrupp ska vara avslutat före den 1 mars. • Länsstyrelsen bedömer i samråd med Naturvårdsverket och efter samråd med samebyns och/eller de ideella organisationernas inventeringssamordnare var inventeringsinsatser ska göras samt vilken metod som ska användas. Inventeringarnas upplägg ska överensstämma med dessa föreskrifter. Förutom föryngringar ska även andra förekomster av vargar lokaliseras samtidigt inom det inventerade området.

text: Inventeringsperiod

text: Fältinsatser för att fastställa antalet föryngringar och andra förekomster ska utföras under perioden 1 oktober–28/29 februari. Föryngringar kan dock fastställas på barmark under april–september.

text: Reproduktionscykel

text: • 1 maj–30 april (antal föryngringar kan redovisas under samma kalenderår valpar fötts, men alltid efterföljande år), • varje observation av föryngring ska kopplas till det år valparna fötts.

text: Villkor vid spårning

text: Villkor som samtliga ska vara uppfyllda vid spårning för att bedöma antal vargar i sällskap är: • spårningar är gjorda före den 1 mars (gäller det totala antalet individer eller antalet individer inom ett revir), • djuren har detaljspårats spårstämpel för spårstämpel på lämpligt sätt i minst 3 km, • spåren är av samma ålder och vargarna har gått i samma riktning. • Vid fastställande av föryngring/revirmarkerande par på basis av enbart antalet vargar i ett revir ska minst 3 olika detaljspårningar om vardera minst 3 km genomföras under inventeringssäsongen. Varje detaljspårning ska avse olika aktivitetsdatum för vargarna. Om det inte varit möjligt att uppfylla 3 km-kriteriet ska orsaken anges i 9 Naturvårdsverkets tillhandahållna databas.

text: Föryngring av varg ska fastställas genom olika typer av observationer avseende föräldradjur och valpar från födseln och fram till den 1 mars året efter föryngringen. Endast säkra föryngringar ska anges. Föryngring av varg får bedömas som säker om minst ett av kriterierna 1-5 är uppfyllda: 1. observation före den 1 mars av minst fem vargar inom ett revir (övriga villkor vid spårning se ovan), 2. antalet vargar i ett revir är fler än föregående säsong, dock minst tre, 3. syn-/hörobservation av valp/valpar, 4. valp tillvaratas/skjuts eller påträffas död, 5. kontroll vid lya och/eller rendezvousplats om samtliga fyra punkter a-d nedan är uppfyllda: a. Upptrampade stigar: vid lyan/rendezvousplatsen finns ett system av väl synliga men mjukt slitna stigar. b. Liggplatser/lekplatser: välanvända legor och lekplatser med bortnött eller vissen tillplattad vegetation. c. Bitmärken/rivmärken: kvistar och pinnar etc. som är söndertuggade eller har bitmärken eller förekomst av tydligt sönderrivna murkna stubbar. d. Spillning: spillning från valpar och vuxna djur, som ska insamlas och DNA-analyseras. 6. Föryngring av varg får även bekräftas med hjälp av DNA-analyser. DNAanalyserna ska påvisa släktskap i form av förälder – avkomma. I händelse av snöbrist eller andra ogynnsamma spårförhållanden får tidsfristen i synnerliga fall utsträckas till den 1 april om antalet registrerade vargar i reviret är minst fyra.

text: Kriterier för att fastställa antal föryngringar eller andra förekomster

text: • Då två eller flera spårobservationer på snö av föryngringar/revirmarkerande par/ensamma vargar förekommer relativt nära varandra ska spårlöporna av revirmarkerande vargar spåras ihop alternativt isär genom sammanhängande detaljspårningar. • Olika antal vargar i olika grupperingar får inte utgöra grund för särskiljning. • Särskiljningsåtgärder ska registreras i detalj i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas och även felkällor ska anges. • Alla observationer i närheten av varandra antas härröra från samma föryngring/revir tills dess annat är visat genom särskiljning enligt ovan eller efter DNA-analys av prover. • Olika observationer under inventeringsperioden inom 100 km och inom en yta av 2 000 km ska räknas som samma föryngring/revir så länge inte motsatsen är bevisad.

text: Kriterier för annan vargförekomst än föryngring

text: Familjegrupp

text: Samtliga punkter nedan ska vara uppfyllda • minst tre vargar i en flock, • minst en av vargarna revirmarkerar,

text: • vargen eller vargarna revirmarkerar regelbundet, • föryngring i reviret har dokumenterats minst en gång under de senaste två åren.

text: Revirmarkerande par

text: Samtliga punkter under ett av nedanstående alternativ ska vara uppfyllda • två vargar i sällskap, • båda vargarna revirmarkerar på samma plats mot samma föremål, • ”löpblod” har registrerats i tikens urin och • vargarna revirmarkerar regelbundet. eller • två vargar i sällskap, • båda vargarna revirmarkerar på samma plats mot samma föremål, • vargarna revirmarkerar regelbundet och • analyserade DNA-prov (insamlade under inventeringssäsongen) visar två individer av olika kön. eller • analyserade DNA-prov (insamlade under inventeringssäsongen) visar att två individer kända genetiskt som ett revirmarkerande par sedan tidigare år är kvar i samma område som tidigare år.

text: Övrig stationär varg

text: • ensam varg som revirmarkerar, • vargen revirmarkerar regelbundet och rör sig inom en yta som motsvarar ett revir.

text: Om regelbundna revirmarkeringar inte har observerats kan förekomsten av övrig stationär varg fastställas om: • det under vinterns snöperiod gjorts observationer av en varg under minst tre sammanhängande månader inom en yta som motsvarar ett vargrevir och revirmarkeringar har observerats vid minst ett tillfälle, • positionering av radiomärkt varg visar att djuret rört sig inom en yta som motsvarar ett vargrevir, under minst tre sammanhängande månader, helt eller delvis under vinterns inventeringsperiod utan att kriterierna ovan har uppfyllts.

text: Till kategorin övriga stationära vargar räknas även; • två vargar som utgör en spillra av en tidigare familjegrupp, där ett föräldradjur finns kvar tillsammans med en annan varg. • valpar som förlorat båda föräldradjuren och som rör sig inom en yta motsvarande ett vargrevir.

text: Övrig varg

text: • varg som inte uppfyller kriterierna för någon av ovan nämnda förekomster.

text: Revir och revirmarkeringar

text: • Med vargrevir avses ett område där en ensam varg, ett vargpar utan valpar eller ett föräldrapar revirmarkerar. • Med revirmarkeringar avses urinering mot upphöjda föremål med lyft ben alternativt krafsmarkering; ytligt krafsande i marken med alla fyra tassarna. • Med regelbundna revirmarkeringar avses minst två revirmarkeringar inom en spårad sträcka av högst tre kilometer.

text: Inventering av kungsörn

text: Aktiva metoder

text: Häckning

text: • Tidigare kända revir/boplatser ska besökas årligen under perioden 1 januari–15 september. • Potentiella häckningsområden ska besökas under perioden 15 februari–30 april för att dokumentera spelflygande örnar eller andra observationer som tyder på revirhävdande par och/eller häckning. • Bebodda boplatser ska besökas efter den 1 juni för att dokumentera att ungar fötts.

text: Andra observationer än häckning

text: I län eller delar av län där kungsörn normalt inte häckar ska även andra observationer än sådana som dokumenterar häckning registreras i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas. Detta gäller särskilt observationer under häckningstid av vuxna örnar.

text: Inventeringsperiod

text: Riktade fältinsatser för att fastställa antalet häckande par får koncentreras till perioden 1 juni–15 september.

text: Reproduktionscykel

text: • 1 januari–31 december (antal häckande par kan redovisas samma år häckning skett), • varje observation som tyder på häckning ska kopplas till det år då häckning skett.

text: Kriterier för att fastställa en häckning

text: Påbörjad häckning av kungsörn får fastställas tidigast då ruvning påbörjats. Häckning ska anges som: lyckad häckning, häckning med okänt resultat eller misslyckad häckning.

text: Lyckad häckning av kungsörn ska bedömas om • synobservation görs i boet tidigast den 1 juni av minst en unge • synobservation görs före den 15 september av minst en flygg unge som 12 observeras i ett känt revir.

text: Häckning med okänt resultat ska bedömas om • synobservation görs i bo av ägg och/eller av ruvande fågel • synobservation görs i boet av minst en unge före den 1 juni, varefter inget återbesök har gjorts.

text: Misslyckad häckning föreligger om • ingen unge, död unge, rötägg eller äggrester konstateras i bo före den 15 juli där tidigare under inventeringsperioden ruvande fågel, ägg eller unge konstaterats.

text: Till 5 §

text: Utbildningens organisation

text: För att förbättra samtliga aktörers kompetens krävs fortlöpande utbildning. Länsstyrelsen bör bekosta utbildning av minst en inventeringssamordnare i respektive sameby med fasta rovdjursstammar. Motsvarande bör gälla för de organisationer som deltar aktivt i inventeringsarbetet. I övrigt bör samebyarna och deltagande organisationer själva ansvara för att av dem utsedda personer har relevanta kunskaper. För att kvalitet och kontinuitet ska upprätthållas, samtidigt som kostnaderna hålls på en rimlig nivå, bör samebyarna och de ideella organisationerna eftersträva att inte byta inventeringssamordnare om det inte är nödvändigt. Viltskadecenter vid Sveriges lantbruksuniversitet tillhandahåller på Naturvårdsverkets uppdrag grundutbildning för länsstyrelserna beträffande inventeringsverksamheten och ansvarar även för kunskapsproven. Länsstyrelserna bör i egen regi ansvara för att personalen och övriga intressenter årligen vidareutbildas. Viltskadecenter tillhandahåller på Naturvårdsverkets uppdrag, i mån av efterfrågan, även vidareutbildning.

text: Utbildningens innehåll

text: Grundutbildningen bör innehålla relevant information om: • rovdjurspolitiken • relevant lagstiftning med särskilt fokus på gällande föreskrifter och Na-

text: turvårdsverkets metodik för inventering av järv och lodjur

text: • deltagande aktörers roller och ansvar • rennäringens förutsättningar • spårkunskap och spårning inklusive felkällor • hantering av och rutiner för provtagning för DNA-analys • registrering och uttag i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas • information och kommunikation. Vid vidareutbildningarna bör större vikt läggs vid svårigheter med fältbestämningar och dokumentation i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas. Vidareutbildningen bör också innehålla praktiskt fältarbete. Distansinläsning bör kunna ske inför utbildningarna.

text: Kunskapsprov

text: Kunskapsprovet bör styrka att person som genomgått utbildningen med godkänt resultat inte bara besitter relevanta kunskaper om spår och spårtecken utan också har god kännedom om rovdjurspolitikens mål och innehåll samt relevant lagstiftning. Särskild vikt bör läggas vid gällande regelverk avseende inventering och vilka kriterier som ska vara uppfyllda vid olika förekomster av rovdjur. Personen bör även vara väl förtrogen med Naturvårdsverkets tillhandahållna databas. Viltskadecenter för en förteckning över personer som genomgått utbildningen och vilka som avlagt skriftligt prov med godkänt resultat. Viltskadecenter 14 meddelar kursdeltagaren kursresultatet och utfärdar vid godkänt resultat ett

text: kursintyg. Viltskadecenter informerar berörd inventeringsansvarig om provresultaten för samtliga personer knutna till länet samt informerar Sametinget och samebyarnas inventeringssamordnare om provresultaten för personer som genomgått utbildning på samebyns rekommendation.

text: Informationsutbyte

text: För utbyte av information om inventeringsarbetet samt bedömning av resultat m.m. bör erforderliga möten hållas mellan länsstyrelsens fältpersonal och samebyarnas och de ideella organisationernas inventeringssamordnare. Sådana avstämningsmöten bör alltid hållas inför stundande inventeringssäsong samt under senare delen av inventeringsperioderna. Stormöten med företrädare för samebyarna bör hållas återkommande, om än inte årligen.

text: Vargförekomst

text: Viltskadecenter utvärderar, på Naturvårdsverkets uppdrag, i samarbete med länsstyrelserna förekomst av varg. Därutöver bör Viltskadecenter samordna inventeringsverksamheten beträffande varg.

text: Utrustning och prover för DNA-analyser

text: Viltskadecenter tillhandahåller länsstyrelserna, på Naturvårdsverket uppdrag, utrustning för insamling av vargprover samt prioriterar, förvarar och förmedlar insamlade prover av betydelse för förvaltningen till av Naturvårdsverket avtalat laboratorium. Viltskadecenter bör, beträffande analys av akutprover från varg, samråda med Naturvårdsverket och berörd länsstyrelse. Viltskadecenter måste även prioritera vilka övriga vargprover som ska analyseras inom ramen för gällande avtal med berört laboratorium.

text: Naturvårdsverkets tillhandahållna databas

text: Viltskadecenter tillhandahåller länsstyrelserna, på Naturvårdsverket uppdrag, grundutbildning samt support och granskar och bedömer inkomna önskemål från användarna.

text: Till 10 §

text: Person som utför kvalitetssäkring bör dokumentera vad han eller hon själv ser vid kvalitetssäkringstillfället. Iakttagelser som gjorts tidigare av andra personer eller egna tolkningar bör tydligt framgå av dokumentationen. Det gäller särskilt om det föreligger delade meningar om observationen. I renskötselområden gäller därutöver: Kvalitetssäkringen bör så långt som möjligt göras gemensamt av länsstyrelsens kvalitetssäkrare och samebyns inventeringssamordnare. Observationer som rapporterats till samebyn av samebymedlemmar eller andra personer bör först bedömas av samebyns inventeringssamordnare, om aktuell observationen kan berättiga till ytterligare ersättning för rovdjursförekomst till samebyn.

text: Innan länsstyrelsens kvalitetssäkrare kallas för att verifiera en sådan observation bör samebyns inventeringssamordnare vara övertygad om att observationen är riktig. Det gäller särskilt om observationen gjorts på tider eller på platser där verifieringen föranleder särskilt kostsamma transporter. Observation som kvalitetssäkrats av samebyns inventeringssamordnare, men inte kunnat kvalitetssäkras av länsstyrelsens personal, får enligt

text: 9 § andra stycket viltskadeförordningen (2001:724)

text: berättiga till ersättning för förekomst eller föryngring endast om det finns särskilda skäl och förekomsten kan anses styrkt. Följande krav bör ställas på sådana observationer: • det är styrkt att länsstyrelsens personal omgående kontaktats för kvalitetssäkring i fält, • observationen är kvalitetssäkrad av samebyns inventeringssamordnare som genomgått utbildning i Viltskadecenters regi med godkänt resultat, • kvalitetssäkringen är fullständigt dokumenterad med hjälp av ifyllda blanketter, foto av spårlöpor etc. och observationen med dokumentation är registrerad i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas.

text: Till 12 §

text: Det är viktigt att uppgifter om lyor och boplatser av aktuella rovdjur behandlas med försiktighet under hela inventeringsarbetet från planläggning till resultatredovisning och inte bara under själva fältarbetet. Dokumentation bör hanteras varsamt och inte bli åtkomlig för obehöriga.

text: Till 13 §

text: Revir

text: Revir bör av länsstyrelsen ges unika namn eller beteckningar som används kontinuerligt, dvs. även år då föryngring inte förekommer. Använda bon eller lyor/lyehål inom reviret anges med exakt platsangivelse de år de används.

text: Fotodokumentation

text: Dokumentation i form av fotografier och videoinspelningar är viktigt för att kvalitetssäkra en observation. Om dokumentationen inkommer i efterhand från tredje part bör observationsplats, datum och tidsangivelse tydligt framgå av bilderna. Sådana fotografier och filmsekvenser bör registreras och lagras i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas.

text: Fällt vilt

text: Fällt vilt och fallvilt bör registreras i Naturvårdsverkets tillhandahållna databas.

text: Ändringen innebär bl.a. att avsnitten Dokumentation av observationer i Norge och Finland, 16 Allmänhetens observationer,Blanketter och Behörighet till Rovdjursforum upphävs.

text: Till 14 §

text: Föryngringarnas ”hemvist”

text: En föryngring eller annan förekomst bör registreras i det land, län eller sameby där huvuddelen av tillhörande observationer gjorts.

text: Platsangivelser

text: Med hänsyn till observationernas känslighet utifrån störnings- och sekretesssynpunkt bör de inte redovisas med större noggrannheten på kartor eller på annat sätt än vad som bedöms välbetänkt för arten.

text: Ändringen innebär bl.a. att avsnitten Länsstyrelsens redovisning och Viltskadecenters redovisning upphävs.

text: Elanders Sverige AB, 2012


title: Föreskrifter om ändring i Naturvårdsverkets föreskrifter (NFS 2004:10) om deponering, kriterier och förfaranden för mottagning av avfall vid anläggningar för deponering av avfall

text: Gipsbaserade avfall får inte deponeras i samma deponicell som annat avfall om följande gränsvärden överskrids för det avfall som inte utgör gips.

text: Parameter Värde

text: TOC 5 % DOC 800 mg/kg där L/S = 10 l/kg antingen vid materialets eget pH eller ett pH-värde mellan 7,5 och 8,0 __________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 april 2012.

text: På Naturvårdsverkets vägnar

text: EVA SMITH

text: Rikard Janson

text: (Avdelningen för Genomförande)

text: Jfr

text: rådets beslut 2003/33/EG av den 19 december 2002

text: om kriterier och förfaranden för mottagning av avfall vid avfallsdeponier i enlighet med

text: artikel 16

text: i, och bilaga II till direktiv

text: (EGT L 11, 16.1.2003, s. 27, Celex 32003D0033) och

text: rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999

text: om deponering av avfall (EGT L 182, 16.7.1999, s. 1, Celex 31999L0031).

text: Provtagnings- och provningsmetoder - - -

text: Analys

text: Svensk standard EN 16192, utgåva 1 Karaktärisering av avfall – Analys av lakvatten – Bestämning av pH, ammonium, AOX, As, Ba, Cd, Cl-, lättillgänglig cyanid, CN-, Co, Cr, Cr(VI), Cu, DOC/TOC, elektrisk konduktivitet, F-, Hg, - 2- Mo, Ni, NO2 , Pb, Fenolindex, total S, Sb, Se, SO4 , TDS, V och Zn i vattenlösning för karaktärisering av avfall.

text: Svensk standard SS-EN 14039:2005, utgåva 1 : Karaktärisering av avfall – Bestämning av kolväteinnehåll i intervallet C10 – C40 med gaskromatografi.

text: SIS, Swedish Standards Institute, S:t Paulsgatan 6, 118 80 Stockholm, webbadress: 2 www.sis.se

type: foreskrift


title: Upphävande av föreskrifter och allmänna råd (NFS 2008:8) om badvatten

text: Egon Abresparr

text: (Miljödepartementet)


title: Föreskrifter om ändring i Naturvårdsverkets föreskrifter (SNFS 1987:19) om Gotska Sandöns nationalpark

text: Utan hinder av ovanstående förbud är det tillåtet att

text: - personal som är bemyndigad av nationalparksförvaltaren utför åtgärd enligt fastställd skötselplan - personal som är bemyndigad av nationalparksförvaltaren använder i tjänsteärende motordrivet fordon - tjänsteman i nationalparksförvaltningsärende landar med luftfartyg - tjänsteman i tjänsteärende angående militär-, polis-, sjukvårds-, räddningseller sjöfartsverksärende landar med luftfartyg. Anmälan om nämnda ärenden skall ske till nationalparksförvaltningen om möjligt innan genomförandet, i annat fall snarast efter utfört uppdrag - plocka bär eller svamp - fiska med handredskap - inom sälskyddsområdet uppehålla sig inom anvisat område för gömsle och spång. __________

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 4 juli 2012 och gäller till utgången av år 2014.

text: Naturvårdsverket

text: MARIA ÅGREN

text: Anna Helena Lindahl

text: (Avdelningen för genomförande)


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om statliga bidrag till lokala NFS 2012:6 Utkom från trycket naturvårdsprojekt

text: Ansökan om bidrag enligt

text: 6 § förordningen (2003:598)

text: om statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt ska ha inkommit till länsstyrelsen senast den 1 december året före det första bidragsåret.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 november 2012 då Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2004:19

text: ) om statligt bidrag till lokala naturvårdsprojekt upphör att gälla.

text: Naturvårdsverket

text: MARIA ÅGREN

text: Lena Callermo

text: (Avdelningen för genomförande)


title: Meddelande om upphävda allmänna råd

text: Naturvårdsverket beslutar att upphäva allmänna råd,

text: NFS 2003:8

text: , om natur- och kulturreservat enligt

text: 7 kap.

text: miljöbalken

text: och förordningen (

text: ) om områdesskydd.

text: Naturvårdsverket

text: MARIA ÅGREN

text: Rikard Janson

text: (Avdelningen för genomförande)

text: Elanders Sverige AB, 2012


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (NFS 2002:18) om jakt och statens vilt

text: Rikspolisstyrelsen har utfärdat närmare föreskrifter om polismyndighetens organisation för och samordning av eftersök i Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2012:33

text: Vid eftersök på polismyndighetens uppdrag i enlighet med

text: 40 § andra stycket jaktförordningen (1987:905)

text: eller när en kontaktperson enligt Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2012:33

text: FAP 226-1) om polismyndighetens medverkan vid eftersök av vilt som varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon eller spårbundet fordon gör ett platsbesök, får dels enkelpipiga hagelgevär laddade med en projektil enligt 7 § dessa föreskrifter, dels kombinationsvapen i kaliber 12, 16 och 20 laddade med patroner i kaliber 12, 16 och 20 försedda med en projektil (kula) avsedd för varje kaliber användas för vildsvin, dovhjort, mufflonfår, älg, kronhjort, rådjur, björn, varg, järv och lo. Med kombinationsvapen avses i dessa föreskrifter ett gevär med både hagelpipa och kulpipa.

text: Tillsyn och vittjning av fångstredskap avsedda för levandefångst ska ske enligt följande: 1. Nät ska stå under ständig tillsyn och vittjas omgående efter det att fångst skett. 2. Annat fångstredskap än nät, avsett för fångst av fågel, ska vittjas minst en gång per dygn. En vittjning ska alltid ske på kvällen. 3. Annat fångstredskap än nät, avsett för fångst av däggdjur, ska vittjas minst en gång per dygn. En vittjning ska dock alltid ske på morgonen. Om fångsten avser vildsvin, iller, mink, hermelin, vessla, råttor, sorkar eller möss ska vittjningen ske minst två gånger per dygn, morgon och kväll. 4. Fotsnara för rödräv ska vittjas minst två gånger per dygn, morgon (senast vid gryningen) och kväll. Med nät avses textilnät eller liknande med syfte att snärja in fångade djur dock inte slagnät (typgodkänt fångstredskap L 17) för fångst av bland annat duvhök.

text: Som följer av

text: 40 § andra stycket

text: och

text: 33 §

text: jaktförordningen (1987:905)

text: får eftersök ske på uppdrag av berörd polismyndighet om björn, varg, järv, lo, myskoxe, älg, hjort, rådjur, vildsvin, mufflonfår, fjällräv, utter, val, örn, fiskgjuse, bivråk, tornuggla, hökuggla, berguv, fjälluggla, lappuggla, slaguggla, rördrom, lunnefågel, salskrake, svarthalsad dopping, skärfläcka, gråspett, vitryggig hackspett, mellanspett, kungsfiskare, blåkråka, härfågel, sommargylling, fjällgås, skräntärna, stork, glada, falk eller kärrhök varit inblandad i en sammanstötning med ett motorfordon eller med ett spårbundet fordon. Av

text: 40 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: jaktförordningen

text: följer att eftersök enligt första stycket får genomföras endast av polismyndighet eller av person eller personer som har utsetts av berörd polismyndighet. Av

text: 40 § tredje stycket jaktförordningen

text: följer att Naturvårdsverket får meddela föreskrifter om annat än polismyndighetens medverkan vid eftersök av sådan art som avses i första stycket. I 33 a–34 och 35 a §§ har Naturvårdsverket meddelat föreskrifter som avser sådana eftersök. Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2012:33

text: FAP 226-1) om polismyndighetens medverkan vid eftersök av vilt som varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon eller spårbundet fordon innehåller bestämmelser om när ett eftersök ska anses vara avslutat.

text: Allmänt råd till 33 §

text: Ett eftersök bör av djurskyddsskäl avslutas exempelvis när ett eftersöksekipage, efter att ha följt spåret en viss tid eller en viss sträcka, konstaterar att allt talar för att djuret inte är allvarligt skadat. En faktor som kan vägas in vid bedömningen av om ett eftersök bör avslutas är om djurets flykt inte avviker från dess naturliga beteende. Om eftersöket inte leder framåt trots omfattande insatser bör det avslutas även i fall där djuret bedöms skadat. I sådant fall bör som regel ett nytt eftersöksekipage utses och ett eftersök inledas varvid det bör övervägas om hund eller hundar med andra egenskaper än de tidigare ska användas. Den resursåtgång som krav på ytterligare eftersök innebär bör vägas mot ökad möjlighet att fullgöra uppdraget samt med hänsyn till eftersöksekipagets säkerhet.

text: Eftersök ska genomföras av eftersöksekipage eller eftersökspatrull. Eftersök av varg eller björn ska genomföras av eftersökspatrull. Eftersöksekipage, eftersökspatrull och anlitad jakträttshavare har samma betydelse som i 19–20 respektive 22 §§ Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2012:33

text: FAP 226-1) om polismyndighetens medverkan vid eftersök av vilt som varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon eller spårbundet fordon. Varje eftersöksjägare, kontaktperson och anlitad jakträttshavare som deltar i eftersök enligt Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2012:33

text: FAP 226-1) om polismyndighetens medverkan vid eftersök av vilt som varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon eller spårbundet fordon, ska 1. ha godkänd svensk jägarexamen enligt Naturvårdsverkets föreskrifter (

text: NFS 2005:4

text: ) om jägarexamen, 2. ha rätt att inneha kulgevär klass 1 efter godkänt prov enligt 9 och 23 §§ dessa föreskrifter,

text: 3. för eftersök av björn, varg, järv eller lo, ha genomgått särskild utbildning enligt Nationella Viltolycksrådets riktlinjer för jakt efter eller eftersök av stora rovdjur och 4. ha genomgått utbildning i trafiksäkerhet vid eftersök av trafikskadat vilt enligt Nationella Viltolycksrådets riktlinjer, och denna utbildning ska förnyas vart tredje år.

text: Alla som genomför eftersök enligt Rikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: RPSFS 2012:33

text: FAP 226-1) om polismyndighetens medverkan vid eftersök av vilt som varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon eller spårbundet fordon, ska vid utförandet av sitt uppdrag bära väst, försedd med reflex, länsbokstav och identifikationsnummer på ryggen samt huvudbonad och benreflex. Hund som ingår i ett eftersöksekipage ska bära halsband. Därutöver ska alla som genomför ett sådant eftersök ha tillgång till särskild skyltutrustning för viltolycka. Utrustningen enligt första stycket ska vara utformad i enlighet med Rikspolisstyrelsens ovannämnda föreskrifter och allmänna råd.

text: Har jakträttshavare eller viltvårdsområdesförening i enlighet med

text: 34 § andra stycket jaktförordningen (1987:905)

text: tilldelats djur, som under fredningstid varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon eller spårbundet fordon och som i samband med eftersök anträffats dött eller avlivats, ska jakträttshavaren eller viltvårdsområdesföreningen svara för samtliga de åtgärder och kostnader som är förenade med att ta hand om djuret.

text: Ersättning för arbete enligt 33–33 b §§ dessa föreskrifter för eftersök enligt

text: avseende vilt som varit inblandat i en sammanstötning med motorfordon eller spårbundet fordon ska lämnas per eftersök enligt följande: 1. För eftersök av björn, varg, järv och lo: 1 900 kr. 2. För eftersök av älg och vildsvin: 700 kr. 3. För eftersök avseende övriga arter: 400 kr. 4. För kontaktperson 300 kr per uppdrag (så kallad grundersättning) och ytterligare 250 kr om kontaktpersonen behöver göra ett platsbesök (så kallad tilläggsersättning). I grundersättningen ingår ersättning för telefonkostnader. 5. Tillägg för bil motsvarande skattefri del av statlig bilersättning om vägsträckan överstiger 50 km enkel väg. 6. Tillägg för snöskoter, efter särskilt beslut av polismyndigheten, för varje påbörjad timme: 200 kr. Ersättning enligt första stycket betalas inte för eftersök som anställd hos kommun eller länsstyrelse utför i tjänsten. I de särskilda fall då polismyndigheten fattar beslut om att kontaktpersonen även ska genomföra eftersök utgår endast eftersöksersättning. I de fall polismyndigheten beslutar att kontaktpersonen ska biträda annan eftersöksjägare görs detta inom ramen för grundersättning och tilläggsersättning för kontaktperson.

text: För att ersättning ska kunna betalas bör den som utför ett eftersök efteråt bekräfta att eftersöket gällt den art för vilken ersättning begärts, särskilt om uppgift om arten varit osäker när uppdraget lämnandes. En bekräftelse kan exempelvis ske genom besiktning i samband med att djuret dödas, genom säkring och dokumentation av spår eller på annat motsvarande sätt. Om kontaktperson på grund av avstånd till olycksplatsen eller andra omständigheter svårligen kan göra platsbesök får beslut om eftersök fattas utifrån telefonuppgifter såsom att viltet lämnat olycksplatsen. Kontaktperson som endast förmedlar uppdrag om eftersök kan registrera telefonuppdrag i Nationella Viltolycksrådets databas.

text: Älg eller hjort som avlivats under fredningstid vid eftersök som genomförs enligt

text: eller som anträffats död ska tas omhand enligt punkt 1–4. Detta gäller inte om älgen eller hjorten tillfaller jakträttshavaren eller viltvårdsområdesföreningen i enlighet med

text: 34 § andra

text: och

text: tredje styckena

text: jaktförordningen (1987:905)

text: . 1. Jakträttshavaren eller viltvårdsområdesföreningen på den plats där djuret anträffades dött eller avlivades får behålla djuret. 2. Anträffas djuret dött eller avlivas på väg som utgör gräns mellan två jaktområden och disponerar berörda jakträttshavare gemensamt jakträtten på vägen, ska de i samråd dela djuret. 3. Anträffas djuret dött eller avlivas på gräns mellan två jaktområden, som inte är sådan väg som avses under punkt 2, ska jakträttshavarna i samråd dela djuret. 4. Om djuret inte kan tas omhand enligt punkterna 1–3 får polismyndigheten besluta att djuret ska destrueras eller tas omhand på annat lämpligt sätt.

text: Vilt som avlivats under fredningstid vid eftersök som genomförs enligt

text: eller vilt eller del av vilt som anträffats dött ska tas omhand enligt punkt 1–4. Detta gäller inte om viltet eller delen tillfaller jakträttshavaren eller viltvårdsområdesföreningen i enlighet med

text: 34 § jaktförordningen (1987:905)

text: eller om annat följer av 36 § dessa föreskrifter. 1. Varg, björn, järv eller lo ska tas omhand av polismyndigheten och snarast överlämnas till Statens veterinärmedicinska anstalt. 2. Övriga arter enligt

text: 33 § första stycket jaktförordningen (1987:905)

text: ska tas omhand av polismyndigheten och snarast överlämnas till Naturhistoriska riksmuseet. 3. Om viltet eller viltdelen behövs för utredning om eventuellt brott, eller misstanke om sjukdom, ska polismyndigheten i stället överlämna detta till Statens veterinärmedicinska anstalt. 4. Om polismyndigheten bedömer att viltet är i så dåligt skick att det inte är lämpligt att överlämna det till Statens veterinärmedicinska anstalt eller Naturhistoriska riksmuseet får polismyndigheten besluta att destruera viltet på lämpligt sätt. Mottagare av vilt eller viltdel som tillfaller staten får besluta hur materialet ska disponeras för att tillgodose i

text: 25 § jaktlagen (1987:259)

text: föreskrivet ändamål för överlämnandet.

text: Levande fåglar som tillfaller staten och som enligt av ansvarig myndighet utsedd veterinär ska vårdas och rehabiliteras ska överlämnas till närmaste godkända inrättning för detta, enligt förteckning förd av Naturvårdsverket. I fråga om levande däggdjur som tillfaller staten och fåglar som tillfaller staten och som inte kan frisläppas efter vård och rehabilitering, beslutar Naturvårdsverket i det enskilda fallet.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 december 2012. Kravet i 33 a § tredje stycket på godkänt resultat på det teoretiska prov som ingår i jägarexamen gäller från och med 1 januari 2013 och avser den som nyrekryterats efter 2012 års utgång.

text: Naturvårdsverket

text: MARIA ÅGREN

text: Lena Callermo

text: (Avdelningen för genomförande)

text: Elanders Sverige AB, 2012


text: Bestämmelserna i 43 b–h §§ gäller för metalliskt kvicksilver som är att betrakta som avfall enligt

text: artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1102/2008 av den 22 oktober 2008

text: om exportförbud för metalliskt kvicksilver och vissa kvicksilverföreningar och kvicksilverblandningar och säker förvaring om metalliskt kvicksilver .

text: Allmänna kriterier för tillfällig lagring av metalliskt kvicksilver som är att betrakta som avfall

text: Vid tillfällig lagring i mer än ett år av metalliskt kvicksilver ska 1. lagring ske i behållare som är åtskilda från annat avfall, 2. behållarna lagras i uppsamlingsbassänger som är försedda med en beläggning som hindrar läckage av metalliskt kvicksilver; bassängerna ska ha en tillräckligt stor volym för den lagrade kvantiteten, 3. lagringsplatsen vara försedd med konstruerade eller naturliga barriärer som klarar att skydda miljön från kvicksilverutsläpp och som har en tillräckligt stor volym för den lagrade kvantiteten kvicksilver, 4. lagringsplatsens golv vara täckt med ett kvicksilverbeständigt material och luta mot en uppsamlingsbrunn, 5. lagringsplatsen vara utrustad med ett brandskyddssystem, och 6. alla behållare vara lätt åtkomliga.

text: Jfr

text: rådets direktiv 2011/97/EU av den 5 december 2011

text: om ändring av direktiv 1999/31/ EG vad gäller särskilda kriterier för lagring av metalliskt kvicksilver som är att betrakta som avfall (EUT L 328, 10.12.2011, s. 49, Celex 32011L0097). EUT L 304, 14.11.2008, s. 75 (Celex 32008R1102). 1

text: Kriterier och förfaranden för mottagning av metalliskt kvicksilver som är att betrakta som avfall

text: Vid tillfällig lagring i mer än ett år av metalliskt kvicksilver ska 1. kvicksilverhalten uppgå till mer än 99,9 viktprocent, och 2. inga föroreningar finnas som kan korrodera kolstål eller rostfritt stål.

text: En behållare som används för tillfällig lagring av metalliskt kvicksilver ska vara 1. korrosions- och stötsäker, 2. tillverkad av kolstål (minst ASTM A36) eller rostfritt stål (AISI 304, 316L), 3. gas- och vätsketät, 4. beständig mot lagringsförhållandena, och 5. konstruerad så att den klarar fallprov och täthetsprov enligt kapitel 6.1.5.3 och 6.1.5.4 i FN:s rekommendationer om transport av farligt gods, testhandboken. Behållarens fyllnadsgrad får vara högst 80 volymprocent.

text: Endast en behållare som åtföljs av ett sådant intyg som har utfärdats i enlighet med 43 f § får mottas för lagring. En behållare för lagring ska okulärbesiktigas före lagringen. En skadad, läckande eller korroderad behållare får inte tas emot. Behållaren ska vara försedd med 1. en hållbar stämpel som anger behållarens identifieringsnummer, konstruktionsmaterial, tomvikt, tillverkarens uppgifter och konstruktionsdatum, och 2. en permanent monterad plakett där referensnummer på det intyg som ska utfärdas enligt 43 f § anges.

text: Avfallsproducenten eller i annat fall verksamhetsutövaren ska utfärda ett intyg för varje behållare som används för lagringen. Av intyget ska framgå 1. avfallsproducentens namn och adress, 2. namn på och adress till den som är ansvarig för påfyllningen av behållarna, 3. plats och datum för påfyllningen av behållarna, 4. mängden kvicksilver, 5. kvicksilvrets renhetsgrad och, om det är relevant, en beskrivning av föroreningarna, inklusive analysrapporten, 6. en bekräftelse om att behållaren har använts uteslutande för transport eller lagring av kvicksilver, och 7. behållarens identifieringsnummer.

text: Förfaranden för kontroll och övervakning under drifts- och efterbehandlingsfaserna

text: På lagringsplatsen för metalliskt kvicksilver ska det finnas ett kontinuerligt system för övervakning av kvicksilverångor med en känslighet på minst 0,02 mg kvicksilver per kubikmeter. Sensorer ska placeras på marknivå och i huvudhöjd. Systemet ska innefatta både ett visuellt och ett akustiskt varningssystem. Systemet ska underhållas varje år. Lagringsplatsen och behållarna ska okulärbesiktigas minst en gång i månaden av en person som är utsedd av verksamhetsutövaren och godkänd av den myndighet som har ansvar för tillsynen över verksamheten i enlighet med

text: miljötillsynsförordningen (2011:13)

text: . 2 Om det inträffar ett läckage ska verksamhetsutövaren omgående underrätta den tillsynsmyndighet som avses i

text: andra stycket

text: om detta.

text: En intern plan för räddningsinsatser och tillfredsställande skyddsutrustning som är lämplig för hantering av metalliskt kvicksilver ska finnas tillgängliga på lagringsplatsen.

text: Verksamhetsutövaren ska föra ett register över hanteringen av det metalliska kvicksilvret. Registret ska innehålla dokumentation avseende 1. de krav som följer av 43 c–f §§, 2. det övervakningssystem som ska finnas på lagringsplatsen enligt 43 g §, och 3. lageruttag och avsändning av metalliskt kvicksilver samt destination och planerad behandling efter den tillfälliga lagringen. Registret ska bevaras i minst tre år efter det att den tillfälliga lagringen upphört.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 mars 2013.

text: Naturvårdsverket

text: LENA CALLERMO

text: Rikard Janson

text: (Avdelningen för genomförande)


title: Föreskrifter för nationalparkerna/suoddjimpárkajda Muddus/Muttos, Padjelanta/Badjelánnda, Sarek och Stora Sjöfallet/Stuor Muorkke

text: Föreskrifterna gäller inom ovan rubricerade nationalparker.

text: A. Inskränkningar i rätten att använda mark och vatten inom nationalparkerna

text: Inom nationalparkerna är det förbjudet att 1. uppföra byggnad eller annan anläggning som t.ex. mast, mätutrustning, bro eller vindkraftverk, 2. anlägga väg eller led, 3. anlägga ledningar i luft eller mark, 4. fälla eller skada levande eller döda träd och buskar, tillvarata vindfällen eller ta bort annan vegetation, 5. på annat sätt än vad som anges under punkt 4 skada eller förändra mark, vegetation eller glaciärer, t.ex. genom att gräva, schakta, utfylla, borra, dämma, spränga, dika eller anordna upplag, 6. prospektera utöver det förbud som gäller enligt

text: 3 kap. 6 § minerallagen

text: (SFS 2001:444) eller bortföra torv, mineral eller annat geologiskt material, 7. släppa ut eller sprida gifter, vådliga ämnen, växtnäringsämnen, kalk, biologiska eller kemiska bekämpningsmedel, 8. inplantera eller sätta ut växt eller djurart, 9. jaga, 10. fiska och att 11. framföra båt med motor samt motordrivet fordon i terrängen.

text: Det är utan länsstyrelsens tillstånd förbjudet att 1. bygga om, bygga till, riva byggnad eller anläggning och att 2. bedriva militär och polisiär övningsverksamhet.

text: inom nationalparkerna

text: Inom nationalparkerna är det förbjudet att 1. avsiktligt störa betande renar samt samling och drivning av renar, 2. fånga, skada, eller döda ryggradsdjur. Insamla ägg eller störa djurlivet genom att exempelvis klättra i boträd eller i branter med häckande rovfåglar eller avsiktligt uppehålla sig i närheten av djurs boplatser, 3. insamla ryggradslösa djur, 4. fälla eller på annat sätt skada levande eller döda träd och buskar, skada vegetationen i övrigt t.ex. genom att gräva upp och bortföra växter och växtdelar såsom örter, mossor eller lavar eller ta bort vedlevande svampar, 5. förstöra eller skada berg, jord eller sten genom att t.ex. borra, hacka, spränga, rista, gräva eller måla, 6. skräpa ner, 7. framföra båt med motor samt motordrivet fordon i terrängen, 8. framföra vattenburen farkost i Sareks nationalpark, 9. jaga, 10. fiska, 11. medföra hund, 12. cykla, rida eller medföra häst, 13. sätta upp tavla, plakat, skylt, göra inskrift eller andra markeringar i naturen och att 14. ställa upp bil, buss, ark, husvagn eller släpvagn.

text: Det är utan Länsstyrelsens tillstånd förbjudet att 1. flyga under 2000 fot över marken i Padjelanta/Badjelánnda, Sarek och Stora Sjöfallet/ Stuor Muorkke, 2. starta och landa med luftfarkost, 3. framföra hundspann, 4. genomföra vetenskapliga undersökningar och att 5. genomföra tävlingar, lägerverksamhet, återkommande organiserade turer eller andra organiserade större arrangemang.

text: C. Om skyldighet att tåla visst intrång

text: Innehavare av särskild rätt till fastighet ska tåla att följande anordningar utförs och att följande åtgärder vidtas som behövs för att tillgodose syftet med de i världsarvet ingående nationalparkerna: 1. utmärkning av nationalparkerna, 2. uppsättning och underhåll av information, 3. utmärkning och underhåll av skoterleder enligt kartan i bilaga 1, 4. tillgängliggörande av området för besökare, t.ex. genom anläggande och underhåll av stigar, eldstäder och vindskydd och 5. undersökningar av djur- och växtarter samt av mark- och vattenförhållanden.

text: Utan hinder av inskränkningarna enligt 2 § och 4 § är det tillåtet 1. för förvaltaren att utföra de åtgärder för nationalparkernas vård och skötsel som krävs för att tillgodose syftet med de i världsarvet ingående nationalparkerna. Vid utförandet av åtgärderna är det även tillåtet att använda motordrivna fordon, båt och luftfarkost, 2. att underhålla befintliga byggnader, parkeringsplatser, vägar, järnvägar, anläggningar med ledningsrätt och andra anläggningar. Innan större underhållsåtgärder ska samråd ske med Laponiatjuottjudus/Laponiaförvaltningen, 3. att plocka bär och matsvamp, 4. att mot lösande av fiskekort fiska i enlighet med av Länsstyrelsen meddelade regler i särskilt angivna vatten i Padjelanta/Badjelánnda, 5. att under tiden 1 januari–30 april medföra kopplad hund, 6. att under hela året medföra kopplad hund i Stora Sjöfallet/Stuor Muorkke vid färd på Kungsleden samt inom ett område som i söder gränsar mot sjöarna i Stora Lulevattnet och i norr mot kraftledningen samt i Muddus efter den s.k. Rallarstigen, 7. att under hela året medföra kopplad hund i Sarek vid färd på Kungsleden, 8. att cykla, rida eller medföra häst på allmänna vägar och på: • enskilda vägen till Rijtjem/Ritsem • enskilda vägen mellan Stora Sjöfallet/Stuor Muorkke och Sádijavrre/ Satishaure 9. att framföra: • snöskoter på väl snötäckt mark på allmän skoterled • båt med motor på sträckan Gäbnásj/Kebnats–Sáltoluokta–Sjöfallsanläggningen • motordrivet fordon i terräng eller på barmark i samband med underhåll av anläggning med ledningsrätt i Stora Sjöfallet/Stuor Muorkke 10. att i samband med uttransport av fälld älg och björn, under gällande jakttider och där jakt får bedrivas, flyga under 2000 fot över marken samt starta och landa med luftfarkost, 11. att ställa upp bil, buss, ark, husvagn eller släpvagn på anvisad plats, 12. att sätta ut fisk i enlighet med gällande vattendom för Stora Luleälvens sjöar uppströms Porjus kraftverk, 13. att bedriva vattenverksamhet i enlighet med gällande vattendom för Stora Luleälv, 14. för tjänsteman i tjänsteärende i rennärings-, sjukvårds-, räddnings-, polis- eller tullärende, samt i samband med förvaltning av nationalparkerna, utövande av tillståndsprövning eller tillsynsverksamhet att använda motordrivna fordon, båt och luftfarkost. Anmälan om nämnda ärenden ska ske till Laponiatjuottjudus/ Laponiaförvaltningen om möjligt innan genomförandet, i annat fall snarast efter utfört uppdrag och 15. för tjänsteman i sjukvårds- eller räddningsärende att medföra hund för tjänstebruk. Anmälan om nämnda ärenden ska ske till Laponiatjuottjudus/ Laponiaförvaltningen om möjligt innan genomförandet, i annat fall snarast efter utfört uppdrag.

text: Renskötande samer i berörda samebyar i världsarvet Laponia kan med stöd av urminnes hävd, gällande lagstiftning och tillämpliga föreskrifter utöva renskötselrätten.

text: I samband med renskötsel är det tillåtet för renskötande samer i berörda samebyar att genomföra åtgärder som annars kan betraktas som stridande mot dessa föreskrifter, t.ex. att använda tekniska hjälpmedel såsom terrängfordon, luftfarkost eller båt med motor, utföra åtgärder i mark eller terräng såsom att anordna upplag, och vidta åtgärder i vegetationen för underhåll av byggnader och anläggningar samt medföra hund.

text: Vid uppförande av renvaktarstuga, annan byggnad eller anläggning, eller vid tagande av byggnadsvirke, ska detta i förväg anmälas till Laponiatjuottjudus/ Laponiaförvaltningen.

text: I Padjelanta/Badjelánnda nationalpark kan medlemmar i samebyarna Udtja och Sierri i samband med renskötsel bedriva fiske och jakt, använda motorbåt, motorfordon i terrängen och luftfarkost, medföra hund, ta slöjdvirke och ved för bränsle.

text: Samebyarna och deras medlemmars avstående från utövandet av jakt på älg i Sareks nationalpark ska regleras särskilt i skriftlig överenskommelse mellan samebyarna och Naturvårdsverket.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 december 2013 och gäller tills vidare.

text: Genom föreskrifterna upphävs Naturvårdsverkets kungörelser 1.

text: SNFS 1987:8

text: med föreskrifter om Stora Sjöfallets nationalpark, 2.

text: SNFS 1987:9

text: med föreskrifter om Sareks nationalpark, 3.

text: SNFS 1987:10

text: med föreskrifter om Padjelanta nationalpark och 4.

text: SNFS 1987:11

text: med föreskrifter om Muddus nationalpark.

text: Naturvårdsverket

text: KERSTIN CEDERLÖF

text: Anna Helena Lindahl

text: (Avdelningen för genomförande)

text: Bilaga 1

text: Karta enligt 6 § punkt 3.

text: Elanders Sverige AB, 2013