text: I denna föreskrift ges bestämmelser om 2022 års vårdavgifter vid

text: Statens institutionsstyrelse för de ungdomar som vistas vid särskilda ungdomshem med stöd av

text: 3 §

text: LVU eller med stöd av

text: 6 §

text: LVU på grund av eget beteende.

text: Avgift betalas från och med den dag plats reserverats för den unge

text: (inskrivningsdagen) till och med utskrivningsdagen.

text: Vid Statens institutionsstyrelse bedrivs akut-, utrednings-, behand-

text: lings- samt mottagning och behovsbedömningsverksamhet vid öppna och låsbara avdelningar. Nedanstående avgifter tas ut vid placering på dessa avdelningar.

text: SiS-tjänst Avdelning Avgift per Avgift per vårddygn vårddygn efter subvention

text: Akutverksamhet Öppen/låsbar 8 500 kr 6 375 kr avdelning

text: Mottagning och Öppen/låsbar 8 500 kr 6 375 kr behovsbedöm- avdelning ningsverksamhet

text: Utredningsverk- Öppen avdelning 6 400 kr 4 800 kr samhet Låsbar avdelning 8 500 kr 6 375 kr

text: Behandlings- Öppen avdelning 5 200 kr 3 900 kr verksamhet Låsbar avdelning 9 000 kr 6 750 kr Särskilt förstärkt 14 200 kr 10 650 kr avdelning

text: För vissa ungdomar, som har särskilda resursbehov, behövs extra

text: insatser. För sådana insatser kan Statens institutionsstyrelse och socialtjänsten ingå avtal om förhöjd avgift. Avtalet ska vara skriftligt och innehålla uppgift om de särskilda insatser för den unge som är aktuella, såsom egen avdelning med bemanning dygnet runt. Avtalet träffas i samband med placeringen eller så snart det är möjligt.

text: Frånvaro på grund av permission, sjukhusvistelse, häktning eller

text: anhållande medför ingen nedsättning av vårdavgiften. När en inskriven och intagen ungdom avviker betalas full vårdavgift i åtta dagar efter tidpunkten för avvikningen. Från och med dag 9 till och med dag 22 tas ingen vårdavgift ut. Önskar socialtjänsten ha kvar sin plats från och med dag 23 tas full avgift ut.

text: Vid överflyttning mellan institutioner tar den avlämnande institu-

text: tionen ut avgift för dagen för utskrivning. Mottagande institution tar ut avgift från och med dagen efter utskrivning från avlämnande institution. Vid omplacering till en annan avdelning inom samma institution tas den avgift ut som gäller för den nya avdelningen från och med dagen efter omplaceringen.

text: I vårdavgifterna ingår följande:

text: • Vård- och behandlingsåtgärder vid institutionen. • Inställelse till domstolsförhandlingar och till socialnämndens sammanträden samt överflyttningar mellan institutioner inom Statens institutionsstyrelse. • Skolkostnader för skolgång vid institutionen. • Kostnader för social träning/permission om de är ett led i behandlingen och överenskommelse gjorts i behandlingsplanen. • ID-handlingar som behövs med hänsyn till behandlingen. • Kläder och hygienartiklar av normal kvalitet och kostnad ingår vid behov i akut-, utrednings- och behandlingsverksamhet. Detsamma gäller sådant som i övrigt behövs för ett fungerande vardagsliv t.ex. glasögon, linser eller klippning. • Egenavgiften för öppen hälso- och sjukvård till dess att högkostnadsskyddet träder in. • Akut tandvård. • Läkemedelskostnader till dess att högkostnadsskyddet träder in. • Transport i samband med tand- och sjukvård av akut karaktär när transporten inte sker med ambulans eller polishandräckning. • Tolkkostnader i de fall tolkning krävs på institutionen eller när institutionen i övrigt har ansvar, till exempel i samband med akut tand- eller sjukvård. • Fickpengar.

text: I vårdavgifterna ingår inte resor till och från hemorten i samband med

text: in- och utskrivning, anhörigas resor, transport/transportkostnader av den unges tillhörigheter i samband med utskrivning eller efter utskrivning. Finns särskilda skäl kan institutionschefen besluta att även annat ska ingå som normalt inte ingår i vårdavgiften.

text: I särskilt beslut (Beslut om vårdavgifter år 2022 för ungdomar som

text: vårdas med stöd av

text: 2 §

text: LVU eller SoL (frivillig vård), m.m.) ges information om skolkostnaderna vid de särskilda ungdomshemmen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2022.

text: ROBERT STENBOM

text: Anna Sandahl

text: Ale Tryckteam AB 2021


fs: sisfs

publisher: Statens institutionsstyrelse

title: SiS föreskrifter om vårdavgift för personer med missbruk som vårdas vid LVM-hem med stöd av lagen LVM

text: I denna föreskrift ges bestämmelser om 2022 års vårdavgifter vid

type: stycke

text: Statens institutionsstyrelses LVM-hem för personer med missbruk som vårdas med stöd av 4 eller

text: 13 §

text: LVM.

type: paragraf

text: Avgift betalas från och med dagen för ankomst till institutionen

text: (intagningsdagen) till och med den dag vården enligt LVM upphör.

text: Vid Statens institutionsstyrelses LVM-hem bedrivs vårdverksam-

text: het (akut- och behandlingsverksamhet) för dem som anges i 1 §. Nedanstående avgifter tas ut vid placering inom LVM-hem.

text: SiS-tjänst Avgift per vårddygn

type: rubrik

text: Vårdverksamhet 5 200 kr Särskilt förstärkt avdelning 13 200 kr

text: För vissa klienter, som har särskilda resursbehov, behövs extra

text: insatser. För sådana insatser kan Statens institutionsstyrelse och socialtjänsten ingå avtal om förhöjd avgift. Avtalet ska vara skriftligt och innehålla uppgift om de särskilda insatser för klienten som är aktuella. Avtalet träffas i samband med placeringen eller så snart det är möjligt.

text: Vid tillfällig vistelse utanför institutionen, som beslutats av institu-

text: tionschefen, betalas full avgift. Full avgift betalas även om en klient som är intagen vid en institution blir intagen på sjukhus. Vid avvikning betalas full vårdavgift under åtta dagar efter dagen för avvikningen. När klienten är häktad eller är intagen på kriminalvårdsanstalt tas ingen avgift ut.

text: Vid överflyttning mellan LVM-hem tar den avlämnande institutio-

text: nen ut avgift för dagen för utskrivning. Mottagande institution tar ut avgift från och med dagen efter utskrivning från avlämnande institution.

text: I vårdavgiften ingår följande:

text: • Vård- och behandlingsåtgärder vid institutionen. • Inställelse till domstolsförhandlingar som har anknytning till vården och till socialnämndens sammanträden samt överflyttningar mellan institutioner inom Statens institutionsstyrelse. • Kostnaden för resor från institutionen till placering enligt

text: 27 §

text: LVM eller återtagning från vård enligt

text: 27 §

text: LVM. • Egenavgiften för öppen hälso- och sjukvård till dess att högkostnadsskyddet träder in. • Akut tandvård. • Läkemedelskostnader till dess att högkostnadsskyddet träder in. • Transport i samband med tand- och sjukvård av akut karaktär när transporten inte sker med ambulans eller polishandräckning. • Tolkkostnader i de fall tolkning krävs på institutionen eller när institutionen i övrigt har ansvar, till exempel i samband med akut tand- eller sjukvård.

text: I vårdavgiften ingår inte fickpengar, resor till och från hemorten i

text: samband med in- och utskrivning, anhörigas resor, transport/transportkostnader av klientens tillhörigheter i samband med utskrivning eller efter utskrivning. Inte heller ingår avgift för sluten vård på sjukhus. Finns särskilda skäl kan institutionschefen besluta att även annat ska ingå som normalt inte ingår i vårdavgiften.

text: ROBERT STENBOM

text: Anna Sandahl

text: Ale Tryckteam AB 2021

type: foreskrift


title: Statens institutionsstyrelses föreskrifter om vårdavgifter för ungdomar som vistas vid särskilda ungdomshem med stöd av 3 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) m.m.

text: 3 § lagen (1990:52)

text: med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) m.m.;

text: Beslutade den 13 december 2022.

text: Statens institutionsstyrelse föreskriver med stöd av

text: 11 § andra stycket förordningen (2007:1132)

text: med instruktion för Statens institutionsstyrelse följande.

text: I denna föreskrift ges bestämmelser om 2023 års vårdavgifter vid Statens institutionsstyrelse för de ungdomar som vistas vid särskilda ungdomshem med stöd av

text: 3 §

text: LVU eller med stöd av

text: 6 §

text: LVU på grund av eget beteende.

text: Avgift betalas från och med den dag plats reserverats för den unge (inskrivningsdagen) till och med utskrivningsdagen.

text: Vid Statens institutionsstyrelse bedrivs verksamhet för mottagning och behovsbedömning samt behandling vid öppna och låsbara avdelningar. Nedanstående avgifter tas ut vid placering på dessa avdelningar.

text: SiS-tjänst Avdelning Avgift per Avgift per vårddygn vårddygn efter subvention

text: Mottagning och Öppen/låsbar 8 733 kr 6 375 kr behovsbedömningsverksamhet avdelning

text: Behandlingsverksamhet Öppen/låsbar 9 247 kr 6 750 kr avdelning

text: Särskilt förstärkt 14 589 kr 10 650 kr avdelning

text: För vissa ungdomar, som har särskilda resursbehov, behövs extra insatser. För sådana insatser kan Statens institutionsstyrelse och socialtjänsten ingå avtal om förhöjd avgift. Avtalet ska vara skriftligt och innehålla uppgift om de särskilda insatser för den unge som är aktuella, såsom egen avdelning med bemanning dygnet runt. Avtalet träffas i samband med placeringen eller så snart det är möjligt.

text: Frånvaro på grund av permission, sjukhusvistelse, häktning eller anhållande medför ingen nedsättning av vårdavgiften. När en inskriven och intagen ungdom avviker betalas full vårdavgift i åtta dagar efter tidpunkten för avvikningen. Från och med dag 9 till och med dag 22 tas ingen vårdavgift ut. Önskar socialtjänsten ha kvar sin plats från och med dag 23 tas full avgift ut.

text: Vid överflyttning mellan institutioner tar den avlämnande institutionen ut avgift för dagen för utskrivning. Mottagande institution tar ut avgift från och med dagen efter utskrivning från avlämnande institution. Vid omplacering till en annan avdelning inom samma institution tas den avgift ut som gäller för den nya avdelningen från och med dagen efter omplaceringen.

text: I vårdavgifterna ingår följande: • Vård- och behandlingsåtgärder vid institutionen. • Inställelse till domstolsförhandlingar och till socialnämndens sammanträden samt överflyttningar mellan institutioner inom Statens institutionsstyrelse. • Skolkostnader för skolgång vid institutionen. • Kostnader för social träning/permission om de är ett led i behandlingen och överenskommelse gjorts i behandlingsplanen. • ID-handlingar som behövs med hänsyn till behandlingen. • Kläder och hygienartiklar av normal kvalitet och kostnad ingår vid behov i mottagning och behovsbedömningsverksamhet samt behandlingsverksamhet. Detsamma gäller sådant som i övrigt behövs för ett fungerande vardagsliv till exempel glasögon, linser eller klippning. • Egenavgiften för öppen hälso- och sjukvård till dess att högkostnadsskyddet träder in. • Akut tandvård. • Läkemedelskostnader till dess att högkostnadsskyddet träder in. • Transport i samband med tand- och sjukvård av akut karaktär när transporten inte sker med ambulans eller polishandräckning. • Tolkkostnader i de fall tolkning krävs på institutionen eller när institutionen i övrigt har ansvar, till exempel i samband med akut tand- eller sjukvård. • Fickpengar.

text: I vårdavgifterna ingår inte resor till och från hemorten i samband med in- och utskrivning, anhörigas resor, transport/transportkostnader av den unges tillhörigheter i samband med utskrivning eller efter utskrivning. Finns särskilda skäl kan institutionschefen besluta att även annat ska ingå som normalt inte ingår i vårdavgiften.

text: I särskilt beslut (Beslut om vårdavgifter år 2023 för ungdomar som vårdas med stöd av

text: 2 §

text: LVU eller SoL (frivillig vård), m.m.) ges information om skolkostnaderna vid de särskilda ungdomshemmen. __________________

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2023.

text: ELISABET ÅBJÖRNSSON HOLLMARK Anna Sandahl


title: Statens institutionsstyrelses föreskrifter om vårdavgift för personer med missbruk som vårdas vid LVM-hem med stöd av lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM)

text: I denna föreskrift ges bestämmelser om 2023 års vårdavgifter vid Statens institutionsstyrelses LVM-hem för personer med missbruk som vårdas med stöd av 4 eller

text: 13 §

text: LVM.

text: Avgift betalas från och med dagen för ankomst till institutionen (intagningsdagen) till och med den dag vården enligt LVM upphör.

text: Vid Statens institutionsstyrelses LVM-hem bedrivs vårdverksamhet (akut- och behandlingsverksamhet) för dem som anges i 1 §. Nedanstående avgifter tas ut vid placering inom LVM-hem.

text: Avgift per SiS-tjänst vårddygn

text: Vårdverksamhet 5 350 kr

text: Särskilt förstärkt avdelning 13 400 kr

text: För vissa klienter, som har särskilda resursbehov, behövs extra insatser. För sådana insatser kan Statens institutionsstyrelse och socialtjänsten ingå avtal om förhöjd avgift. Avtalet ska vara skriftligt och innehålla uppgift om de särskilda insatser för klienten som är aktuella. Avtalet träffas i samband med placeringen eller så snart det är möjligt.

text: Vid tillfällig vistelse utanför institutionen, som beslutats av institutionschefen, betalas full avgift. Full avgift betalas även om en klient som är intagen vid en institution blir intagen på sjukhus. Vid avvikning betalas full vårdavgift under åtta dagar efter dagen för avvikningen. När klienten är häktad eller är intagen på kriminalvårdsanstalt tas ingen avgift ut.

text: Vid överflyttning mellan LVM-hem tar den avlämnande institutionen ut avgift för dagen för utskrivning. Mottagande institution tar ut avgift från och med dagen efter utskrivning från avlämnande institution.

text: I vårdavgiften ingår följande:  Vård- och behandlingsåtgärder vid institutionen.

text:  Inställelse till domstolsförhandlingar som har anknytning till vården och till socialnämndens sammanträden samt överflyttningar mellan institutioner inom Statens institutionsstyrelse.  Kostnaden för resor från institutionen till placering enligt

text: 27 §

text: LVM eller återtagning från vård enligt

text: 27 §

text: LVM.  Egenavgiften för öppen hälso- och sjukvård till dess att högkostnadsskyddet träder in.  Akut tandvård.  Läkemedelskostnader till dess att högkostnadsskyddet träder in.  Transport i samband med tand- och sjukvård av akut karaktär när transporten inte sker med ambulans eller polishandräckning.  Tolkkostnader i de fall tolkning krävs på institutionen eller när institutionen i övrigt har ansvar, till exempel i samband med akut tand- eller sjukvård.

text: I vårdavgiften ingår inte fickpengar, resor till och från hemorten i samband med in- och utskrivning, anhörigas resor, transport/transportkostnader av klientens tillhörigheter i samband med utskrivning eller efter utskrivning. Inte heller ingår avgift för sluten vård på sjukhus. Finns särskilda skäl kan institutionschefen besluta att även annat ska ingå som normalt inte ingår i vårdavgiften.

text: __________________ Denna författning träder i kraft den 1 januari 2023.


text: I denna föreskrift ges bestämmelser om 2024 års vårdavgifter vid Statens institutionsstyrelse för de ungdomar som vistas vid särskilda ungdomshem med stöd av

text: 3 §

text: LVU eller med stöd av

text: 6 §

text: LVU på grund av eget beteende.

text: Avgift betalas från och med den dag plats reserverats för den unge (inskrivningsdagen) till och med utskrivningsdagen.

text: Vid Statens institutionsstyrelse bedrivs vårdverksamhet (mottagning och behovsbedömning samt behandlingsverksamhet) för dem som anges i 1 §. Nedanstående avgifter tas ut vid placering inom ungdomshemmen.

text: SiS-tjänst Avgift per Avgift per vårddygn vårddygn efter subvention

text: Vårdverksamhet 9 700 kr 7 275 kr

text: Särskilt förstärkt avdelning 14 950 kr 11 213 kr

text: För vissa ungdomar, som har särskilda resursbehov, behövs extra insatser. För sådana insatser kan Statens institutionsstyrelse och socialtjänsten ingå avtal om förhöjd avgift. Avtalet ska vara skriftligt och innehålla uppgift om de särskilda insatser för den unge som är aktuella, såsom egen avdelning med bemanning dygnet runt. Avtalet träffas i samband med placeringen eller så snart det är möjligt.

text: Frånvaro på grund av permission, sjukhusvistelse, häktning eller anhållande medför ingen nedsättning av vårdavgiften. När en inskriven och intagen ungdom avviker betalas full vårdavgift i åtta dagar efter tidpunkten för avvikningen. Från och med dag 9 till och med dag 22 tas ingen vårdavgift ut. Önskar socialtjänsten ha kvar sin plats från och med dag 23 tas full avgift ut.

text: Vid överflyttning mellan institutioner tar den avlämnande institutionen ut avgift för dagen för utskrivning. Mottagande institution tar ut avgift från och med dagen efter utskrivning från avlämnande institution. Vid omplacering till en annan avdelning inom samma institution tas den avgift ut som gäller för den nya avdelningen från och med dagen efter omplaceringen.

text: I vårdavgifterna ingår följande:

text: • Vård- och behandlingsåtgärder vid institutionen. • Inställelse till domstolsförhandlingar och till socialnämndens sammanträden samt överflyttningar mellan institutioner inom Statens institutionsstyrelse. • Skolkostnader för skolgång vid institutionen. • Kostnader för social träning/permission om de är ett led i behandlingen och överenskommelse gjorts i behandlingsplanen. • ID-handlingar som behövs med hänsyn till behandlingen. • Kläder och hygienartiklar av normal kvalitet och kostnad ingår vid behov. Detsamma gäller sådant som i övrigt behövs för ett fungerande vardagsliv t.ex. glasögon, linser eller klippning. • Egenavgiften för öppen hälso- och sjukvård till dess att högkostnadsskyddet träder in. • Akut tandvård. • Läkemedelskostnader till dess att högkostnadsskyddet träder in. • Transport i samband med tand- och sjukvård av akut karaktär när transporten inte sker med ambulans eller polishandräckning. • Tolkkostnader i de fall tolkning krävs på institutionen eller när institutionen i övrigt har ansvar, till exempel i samband med akut tand- eller sjukvård. • Fickpengar.

text: I särskilt beslut (Beslut om vårdavgifter år 2024 för ungdomar som vårdas med stöd av

text: 2 §

text: LVU eller SoL (frivillig vård), m.m.) ges information om skolkostnaderna vid de särskilda ungdomshemmen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2024.

text: ELISABET ÅBJÖRNSSON HOLLMARK

text: Anna Sandahl

text: Ale Tryckteam AB 2023


text: I denna föreskrift ges bestämmelser om 2024 års vårdavgifter vid Statens institutionsstyrelses LVM-hem för personer med missbruk som vårdas med stöd av 4 eller

text: 13 §

text: LVM.

text: Avgift betalas från och med dagen för ankomst till institutionen (intagningsdagen) till och med den dag vården enligt LVM upphör.

text: Vid Statens institutionsstyrelses LVM-hem bedrivs vårdverksamhet (akut- och behandlingsverksamhet) för dem som anges i 1 §. Nedanstående avgift tas ut vid placering inom LVM-hem.

text: SiS-tjänst Avgift per vårddygn

text: Vårdverksamhet 6 000 kr

text: Har upphävts den 1 januari 2024.

text: Vid tillfällig vistelse utanför institutionen, som beslutats av institutionschefen, betalas full avgift. Full avgift betalas även om en klient som är intagen vid en institution blir intagen på sjukhus. Vid avvikning betalas full vårdavgift under åtta dagar efter dagen för avvikningen. När klienten är häktad eller är intagen på kriminalvårdsanstalt tas ingen avgift ut.

text: Vid överflyttning mellan LVM-hem tar den avlämnande institutionen ut avgift för dagen för utskrivning. Mottagande institution tar ut avgift från och med dagen efter utskrivning från avlämnande institution.

text: I vårdavgiften ingår följande: • Vård- och behandlingsåtgärder vid institutionen. • Inställelse till domstolsförhandlingar som har anknytning till vården och till socialnämndens sammanträden samt överflyttningar mellan institutioner inom Statens institutionsstyrelse. • Kostnaden för resor från institutionen till placering enligt

text: 27 §

text: LVM eller återtagning från vård enligt

text: 27 §

text: LVM. • Egenavgiften för öppen hälso- och sjukvård till dess att högkostnadsskyddet träder in. • Akut tandvård. • Läkemedelskostnader till dess att högkostnadsskyddet träder in. • Transport i samband med tand- och sjukvård av akut karaktär när transporten inte sker med ambulans eller polishandräckning. • Tolkkostnader i de fall tolkning krävs på institutionen eller när institutionen i övrigt har ansvar, till exempel i samband med akut tand- eller sjukvård.

text: ELISABET ÅBJÖRNSSON HOLLMARK

text: Anna Sandahl

text: Ale Tryckteam AB 2023


text: I denna föreskrift ges bestämmelser om 2025 års vårdavgifter vid Statens institutionsstyrelse för de ungdomar som vistas vid särskilda ungdomshem med stöd av

text: 3 §

text: LVU eller med stöd av

text: 6 §

text: LVU på grund av eget beteende.

text: Avgift betalas från och med den dag plats reserverats för den unge (inskrivningsdagen) till och med utskrivningsdagen.

text: Vid Statens institutionsstyrelse bedrivs vårdverksamhet (mottagning och behovsbedömning samt behandlingsverksamhet) för dem som anges i 1 §. Nedanstående avgifter tas ut vid placering inom ungdomshemmen.

text: SiS-tjänst Avgift per vårddygn

text: Vårdverksamhet 10 950 kr Särskilt förstärkt avdelning 16 750 kr

text: I vårdavgifterna ingår följande:

text: I vårdavgifterna ingår inte resor till och från hemorten i samband med in- och utskrivning, anhörigas resor, transport/transportkostnader av den unges tillhörigheter i samband med utskrivning eller efter utskrivning. Finns särskilda skäl kan institutionschefen besluta att även annat ska ingå som normalt inte ingår i vårdavgiften.

text: I särskilt beslut (Beslut om vårdavgifter år 2025 för ungdomar som vårdas med stöd av

text: 2 §

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2025.

text: ELISABET ÅBJÖRNSSON HOLLMARK

text: Anna Sandahl

text: Ale Tryckteam AB 2023


text: I denna föreskrift ges bestämmelser om 2025 års vårdavgifter vid Statens institutionsstyrelses LVM-hem för personer med missbruk som vårdas med stöd av 4 eller

text: 13 §

text: LVM.

text: SiS-tjänst Avgift per vårddygn

text: Vårdverksamhet 6 950 kr

text: Har upphävts den 1 januari 2024

text: 27 §

text: LVM eller återtagning från vård enligt

text: 27 §

text: I vårdavgiften ingår inte fickpengar, resor till och från hemorten i samband med in- och utskrivning, anhörigas resor, transport/transportkostnader av klientens tillhörigheter i samband med utskrivning eller efter utskrivning. Inte heller ingår avgift för sluten vård på sjukhus. Finns särskilda skäl kan institutionschefen besluta att även annat ska ingå som normalt inte ingår i vårdavgiften.

text: ELISABET ÅBJÖRNSSON HOLLMARK

text: Anna Sandahl

text: Ale Tryckteam AB 2023


text: I denna föreskrift ges bestämmelser om 2026 års vårdavgifter vid Statens institutionsstyrelse för de ungdomar som vistas vid särskilda ungdomshem med stöd av

text: 3 §

text: LVU eller med stöd av

text: 6 §

text: LVU på grund av eget beteende.

text: SiS-tjänst Avgift per vårddygn

text: Vårdverksamhet 11 750 kr Särskilt förstärkt avdelning 18 100 kr

text: Upphävs den 1 januari 2026.

text: Frånvaro på grund av permission, sjukhusvistelse, häktning eller anhållande medför ingen nedsättning av vårdavgiften. När en inskriven och intagen ungdom avviker betalas full vårdavgift i åtta dagar efter tidpunkten för avvikningen. Från och med dag 9 till och med dag 22 tas ingen vårdavgift ut. Önskar socialtjänsten ha kvar sin plats från och med dag 23 tas full avgift ut.

text: Vid överflyttning mellan institutioner tar den avlämnande institutionen ut avgift för dagen för utskrivning. Mottagande institution tar ut avgift från och med dagen efter utskrivning från avlämnande institution. Vid omplacering till en annan avdelning inom samma institution tas den avgift ut som gäller för den nya avdelningen från och med dagen efter omplaceringen.

text: I vårdavgiften ingår följande: • vård- och behandlingsåtgärder vid institutionen • inställelse till domstolsförhandlingar och till socialnämndens sammanträden samt överflyttningar mellan institutioner inom Statens institutionsstyrelse • skolkostnader för skolgång vid institutionen • kostnader för social träning/permission om de är ett led i behandlingen och överenskommelse gjorts i behandlingsplanen • ID-handlingar som behövs med hänsyn till behandlingen • kläder och hygienartiklar av normal kvalitet och kostnad ingår vid behov. Detsamma gäller sådant som i övrigt behövs för ett fungerande vardagsliv t.ex. glasögon, linser eller klippning. • egenavgiften för öppen hälso- och sjukvård till dess att högkostnadsskyddet träder in • akut tandvård • läkemedelskostnader till dess att högkostnadsskyddet träder in • transport i samband med tand- och sjukvård av akut karaktär när transporten inte sker med ambulans eller polishandräckning • tolkkostnader i de fall tolkning krävs på institutionen eller när institutionen i övrigt har ansvar, till exempel i samband med akut tand- eller sjukvård • fickpengar.

text: I särskilt beslut (Beslut om vårdavgifter år 2026 för ungdomar som vårdas med stöd av

text: 2 §

text: LVU eller SoL (frivillig vård), m.m.) ges information om skolkostnaderna vid de särskilda ungdomshemmen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2026. ELISABET ÅBJÖRNSSON HOLLMARK Annika Ribbing

text: Ale Tryckteam AB 2023


text: I denna föreskrift ges bestämmelser om 2026 års vårdavgifter vid Statens institutionsstyrelses LVM-hem för personer med missbruk som vårdas med stöd av 4 eller

text: 13 §

text: LVM.

text: Avgift betalas från och med dagen för ankomst till institutionen (intagningsdagen) till och med den dag vården enligt LVM upphör.

text: Vid Statens institutionsstyrelses LVM-hem bedrivs vårdverksamhet (akut- och behandlingsverksamhet) för dem som anges i 1 §. Nedanstående avgift tas ut vid placering inom LVM-hem.

text: SiS-tjänst Avgift per vårddygn

text: Vårdverksamhet 7 850 kr

text: Har upphävts den 1 januari 2024

text: Vid tillfällig vistelse utanför institutionen, som beslutats av institutionschefen, betalas full avgift. Full avgift betalas även om en klient som är intagen vid en institution blir intagen på sjukhus. Vid avvikning betalas full vårdavgift under åtta dagar efter dagen för avvikningen. När klienten är häktad eller är intagen på kriminalvårdsanstalt tas ingen avgift ut.

text: Vid överflyttning mellan LVM-hem tar den avlämnande institutionen ut avgift för dagen för utskrivning. Mottagande institution tar ut avgift från och med dagen efter utskrivning från avlämnande institution.

text: I vårdavgiften ingår följande: • vård- och behandlingsåtgärder vid institutionen. • inställelse till domstolsförhandlingar som har anknytning till vården och till socialnämndens sammanträden samt överflyttningar mellan institutioner inom Statens institutionsstyrelse. • kostnaden för resor från institutionen till placering enligt

text: 27 §

text: LVM eller återtagning från vård enligt

text: 27 §

text: LVM. • egenavgiften för öppen hälso- och sjukvård till dess att högkostnadsskyddet träder in. • akut tandvård. • läkemedelskostnader till dess att högkostnadsskyddet träder in. • transport i samband med tand- och sjukvård av akut karaktär när transporten inte sker med ambulans eller polishandräckning. • tolkkostnader i de fall tolkning krävs på institutionen eller när institutionen i övrigt har ansvar, till exempel i samband med akut tand- eller sjukvård.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2026.

text: ELISABET ÅBJÖRNSSON HOLLMARK

text: Annika Ribbing

text: Ale Tryckteam AB 2023


fs: sisuvfs

identifier: SiSUVFS 2024:1

title: Statens institutionsstyrelses föreskrifter om anvisning av plats för unga och placering av dömda på särskilda ungdomshem och om vissa befogenheter på sådana hem

text: Utkom från tryckeriet den 13 maj 2024


identifier: SiSUVFS 2024:2

title: Statens institutionsstyrelses föreskrifter om ändring i förskrifterna om anvisning av plats för unga och placering av dömda på särskilda ungdomshem och om vissa befogenheter på sådana hem

text: Den som omfattas av ett beslut om avskildhet i anslutning till dygnsvilan enligt

text: 15 b § fjärde stycket

text: LVU eller 14 b § första stycket LSU får hållas avskild i bostadsrummet i anslutning till dygnsvilan under högst 8 timmar och 30 minuter, utöver tid för inlåsning och upplåsning. Tiden för inlåsning får förläggas tidigast kl. 21.00 och inlåsning får påbörjas 15 minuter före den bestämda tiden för inlåsning på bostadsrummet. Tiden för upplåsning får förläggas senast kl. 8.00 och upplåsning ska avslutas senast 15 minuter efter den bestämda tiden för upplåsning av bostadsrummet.

text: Allmänna råd

text: Vid inlåsning bör åtgärder vidtas som motverkar negativa effekter som avskildhet vid dygnsvilan kan medföra. Sådana åtgärder bör även vidtas under dygnet då avskildhet vid dygnsvilan inte pågår. Åtgärderna bör utformas efter vad som är ändamålsenligt i det enskilda fallet.

text: 15 b § fjärde stycket

text: LVU eller 14 b § första stycket LSU ska på sitt bostadsrum ha en signalanordning för att möjliggöra kommunikation med personal under den tid den unge eller dömde är avskild vid dygnsvila. Dörrarna till bostadsrummen ska vara utformade så att de möjliggör tillsyn utan att dörren behöver öppnas.

text: 15 b § fjärde stycket

text: LVU eller 14 b § första stycket LSU ska ha tillgång till TV i sitt bostadsrum.

text: Första stycket gäller inte om det finns risk för att den unge eller den dömde stör ordningen vid hemmet eller använder utrustningen till att skada sig själv eller annan. __________________ Denna författning träder i kraft den 15 december 2024.

text: ELISABET ÅBJÖRNSSON HOLLMARK


identifier: SiSUVFS 2025:1

title: Statens institutionsstyrelses föreskrifter och allmänna råd om ändring i föreskrifterna om anvisning av plats för unga och placering av dömda på särskilda ungdomshem och om vissa befogenheter på sådana hem


fs: sivfs

title: Statens invandrarverks föreskrifter om telefaxhanteringen av personuppgifter beslutade den 23 januari 1992. Med stöd av 16 § verksförordningen (1987:1100) föreskriver statens invandrarverk följande.


publisher: Statens invandrarverk

title: Statens invandrarverks föreskrifter om kungörande av föreskrifter, allmänna råd och instruktioner beslutade den 20 januari 1994.

text: beslutade den 20 januari 1994. Utkom från trycket den 27 januari 1994 Statens invandrarverks föreskrifter som utfärdas med stöd av särskilda bemyndiganden och interna föreskrifter som innehåller något som kan vara av väsentligt intresse för utomstående eller för berörda arbetstagares eller 2 3 uppdragstagares rättsställning, är författningar och kungörs som sådana i SIVFS. Andra interna föreskrifter benämns instruktioner och tas in i särskilda protokollsserier. Utöver föreskrifter ger SIV ut allmänna råd i SIVFS.

text: Dessa föreskrifter, som utgivits enligt

text: 16 § verksförordningen (1987:1100)

text: , träder i kraft en vecka efter det att de utkom från trycket.

text: STATENS INVANDRARVERK

text: PER-ERIK NILSSON

text: JOHAN KLOFELDT

text: Se t.ex.

text: 7 kap 11 § utlänningsförordningen (1989:547)

text: Se

text: författningssamlingsförordningen (1976:725)

text: Se lagen om kungörande av lagar och andra författningar (

text: ) 1


title: Statens invandrarverks föreskrifter om arbetstagares uppträdande i vissa fall.

text: En arbetstagare vid Statens invandrarverk får inte vidtaga eller medverka till åtgärd som försvårar av- eller utvisning. Han/hon får heller inte ha en sådan nära personlig förbindelse med asyl- eller andra tillståndssökande som finns på arbetsplatsen eller som han/hon annars har kontakt med i tjänsten att det rubbar förtroendet för hans/hennes opartiskhet eller skadar myndighetens anseende. 2 § Uppkommer misstanke om att en arbetstagare har åsidosatt vad som åligger honom/henne enligt 1 §, skall detta, om inte utredning föranleder annat, anmälas till Invandrarverkets personalansvarsnämnd för prövning. Dessa föreskrifter träder i kraft en vecka efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket.

text: Denna föreskrift träder i kraft en vecka efter det att den utkom från trycket.

text: STATENS INVANDRARVERK

text: BERIT ROLLÉN

text: Erik Stenström


title: Statens invandrarverks föreskrifter om lönenorm m.m. för anställning som au-pair

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 1999 då Statens invandrarverks föreskrifter (

text: ) om lönenorm för anställning som au-pair upphör att gälla.

text: STATENS INVANDRARVERK

text: LENA HÄLL ERIKSSON Bo Anderberg


fs: sjofs

publisher: Sjöfartsverket

title: Sjöfartsverkets kungörelse om ändring i sjöfartsstyrelsens kungörelse (1968:A20) 1.2.1.8 med föreskrifter om fartygs utrustning

text: 1 kap. Tillämpningsbestämmelser

text: Denna kungörelse äger tillämpning på svenskt passagerarfartyg, oavsett dräktighet, och annat svenskt fartyg med en bruttodräktighet av minst 20 registerton, som nyttjas till sjöfart. Kungörelsen äger, beträffande regler om lanternor, tillämpning även på fartyg med en bruttodräktighet under 20 registerton.

type: kapitel

text: 2 kap. Utrustningsbestämmelser

text: Lanternor och signalfigurer

text: Fartyg skall ha lanternor och signalfigurer i den utsträckning som erfordras för att föra de ljus och signaler som föreskrivs i 1972 års internationella sjövägsregler, sjötrafikförordningen eller annan allmän författning. Därjämte skall fartyg vars bruttodräktighet uppgår till 500 registerton eller mera och som nyttjas i stor kustfart och fartyg vars längd uppgår till 20 meter eller mera och nyttjas i vidsträcktare fart ha reservlanternor till ovannämnda lanternor. Reservlanternor för runtlysande lanternor med färgat ljus får undvaras om fartygets vita reservlanternor till runtlysande lanternor i betryggande omfattning kan förses med färgade försatsglas. Fartyg som har elektrisk kraftkälla skall ha elektriska lanternor. Fartyg som har elektrisk huvudkraft- och reservkraftkälla skall ha elektriska huvud- och reservlanternor. Huvudlanternor samt reservlanternor för gångljus och ankarljus skall vara fast anbringade. Propangaslanterna får användas endast på obemannad pråm.

text: Kungörelsen omtryckt 1970:A16.

text: Typgodkännande av och certifikat för lanternor

text: Elektrisk lanterna, som enligt denna kungörelse skall ingå i fartygs utrustning skall vara av typ som godkänts av sjöfartsverket. Propangaslanterna skall vara försedd med certifikat, utfärdat av sjöfartsverket eller av utländsk statsmyndighet eller av utländsk anstalt, vars certifikat av verket förklarats äga vitsord. Sådant certifikat skall ges en giltighetstid av högst fem år.

text: Anslutning till lanterna

text: Om både huvudkraft- och reservkraftkälla finns, skall lanternorna matas från separata ledningar dragna så långt från varandra som möjligt. Ledningarna skall dras från kraftkällorna till lanterncentral på kommandobryggan och därifrån till lanternorna. Om huvudkraft och reservkraftkälla finns skall förutom ordinarie lanterncentral även finnas reservlanterncentral på kommandobryggan. Ordinarie lanterncentral skall innefatta samtliga lanternor och vara försedd med optisk och akustisk larmanordning. Reservlanterncentral skall innefatta minst gång- och ankarljus och vara försedd med minst optisk larmanordning.

text: Denna kungörelse träder i kraft den 15 juli 1977. Genom denna kungörelse upphävs sjöfartsverkets kungörelse (1970:A44) om placering av fartygs skeppsljus. Äldre bestämmelser skall gälla fartyg som kölsträckts eller motsvarande före den 15 juli 1977.

text: LENNART JOHANSSON Per Eriksson (Sjöfartsinspektionen)

text: Se sjöfartsverkets kungörelse om typprovning av elektriska lanternor, m. m. (

text: SJÖFS 1977:12

text: ) intagen i Sjöfartsverkets författningshandbok under 1.2.1.9. Intagen i Sjöfartsverkets författningshandbok under 1.2.1.9.

text: Utgivare:Peter Brusewitz, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347.521X


title: Sjöfartsverkets kungörelse rörande resolutioner avseende flytande sjömärken

text: Denna kungörelse gäller för farvattnen från riksgränsen mellan Sverige och Norge i Svinesund till punkten lat 55°40' N, long 14°17' O (fyren Stenshuvud) på Skånes ostkust samt för Göta älv, Trollhätte kanal och Vänern med tillhörande kanalleder intill Sjötorps slussar.

text: Samtliga av sjöfartsverket givna resolutioner för flytande sjömärken upphävs vid i 3 § för varje märke närmare angiven tidpunkt.

text: Resolution för visst sjömärke upphör att gälla vid den tidpunkt arbetet med övergången till System A, kombinerat kardinalt och lateralt system; rött om babord fortskridit till sjömärkets position. Detta arbetes fortskridande skall enligt kungörelsen (

text: SJÖFS 1979:15

text: ) om ikraftträdande av kungörelsen (

text: SJÖFS 1979:14

text: ) om utmärkningssystem på svenskt vatten (System A, kombinerat kardinalt och lateralt system; rött om babord) m. m. kungöras i "Underrättelser för sjöfarande" (Ufs).

text: Denna kungörelse träder i kraft den 17 mars 1980.

text: LENNART JOHANSSON Lennart Hallengren

text: (Driftavdelningen)

text: Utgivare: Peter Brusewitz, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X


title: Sjöfartsverkets kungörelse rörande resolutioner avseende flytande sjömärken i farvattnen mellan Åhus och Gävle

text: Denna kungörelse gäller för farvattnen från lat 55°40' N genom fyren Stenshuvud pÅ Skånes ostkust till lat 60°50' N (syd Finngrunden), för Göta kanal och Vättern samt för Mälaren och Hjälmaren med tillhörande kanalleder.

text: SJÖFS 1980:42

text: ) om ikraftträdande i farvattnen mellan Åhus och Gävle av kungörelsen (

text: SJÖFS 1979:14

text: Denna kungörelse träder i kraft den 30 mars 1981.

text: LENNART JOHANSSON

text: Stig Haggård (Driftavdelningen)

text: Utgivare: Johan Franson, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X


title: Sjöfartsverkets kungörelse om tillämpningen av 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss

text: utfärdad den 23 maj 1980. 1.1

text: Sjöfartsverket föreskriver med stöd av förordningen (

text: ) om säkerheten på fartyg följande.

text: De regler i 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss som rör fartygs konstruktion, byggnad, utrustning, drift, bemanning och last skall fr. o. m. den 25 maj 1980 ersätta de bestämmelser enligt 1960 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss som sjöfartsverket tidigare satt i kraft med stöd av ovannämnda förordnande. Vid tillämpningen av reglerna i den nya konventionen skall de föreskrifter som utfärdats av sjöfartsverket för att fylla ut den äldre konventionens regler fortfarande gälla.

text: Genom denna kungörelse upphävs sjöfartsstyrelsens kungörelse (1968:A 19) om tillämpning av 1960 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss m. m.

text: STIG HAGGÅRD Bengt Erik Stenmark (Sjöfartsinspektionen)


title: Sjöfartsverkets kungörelse om tillämpningen av 1978 års protokoll till 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss

text: utfärdad den 29 april 1981. 1.1

text: ) om säkerheten på fartyg följande. De regler i 1978 års protokoll till 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss som rör besiktning och certifiering av fartyg samt fartygs konstruktion, byggnad, utrustning och drift skall fr. o. m. den 1 maj 1981 på sådant sätt som framgår av texten till protokollet ersätta eller komplettera motsvarande bestämmelser enligt 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss som sjöfartsverket tidigare satt i kraft genom kungörelsen (

text: SJÖFS 1980:8

text: ) om tillämpningen av nämnda konvention. Vid tillämpningen av reglerna i protokollet skall de föreskrifter som utfärdats av sjöfartsverket för att fylla ut reglerna i 1960 års sjösäkerhetskonvention fortfarande gälla om dessa inte strider mot reglerna i den nya konventionen eller protokollet.

text: KAJ JANÉRUS

text: Bengt-Erik Stenmark (Sjöfartsinspektionen)


title: Sjöfartsverkets kungörelse om ändring i sjöfartsstyrelsens kungörelse (1968:A20) med föreskrifter om fartygs utrustning

text: utfärdad den 23 juni 1981. SFH

text: Sjöfartsverket föreskriver att i övergångsbestämmelserna till sjöfartsstyrelsens kungörelse (1968:A20) med föreskrifter om fartygs utrustning skall införas följande.

text: Lanterna med giltigt certifikat som utfärdats av sjöfartsverket, dansk, finsk eller norsk myndighet enligt äldre bestämmelser får användas ombord på det fartyg, kölsträckt före den 15 juli 1977, till vilket den hör enligt följande. 1. Lanterna med certifikat av klass A eller B skall vara försedd med glödlampa enligt bilaga 2 till sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1977:12

text: ) om typprovning av elektriska lanternor m. m. Runtlysande lanterna av klass B får emellertid inte användas ombord i fartyg med en längd över allt av 50 meter eller mera. 2. Lanterna med certifikat av klass C får användas endast på fartyg med en längd över allt som understiger 7 meter vid fart i inre vatten tillhörigt svenskt, danskt, norskt eller finskt sjöterritorium. På fartyg med en längd understigande 20 meter och som kölsträckts före den 15 juli 1981 får befintlig lanterna av typ som typgodkänts av sjöfartsverket men saknar märkning för typgodkännande användas om den överensstämmer med den godkända typen. Lanterna på fartyg med en längd understigande 12 meter och som kölsträckts före den 15 juli 1981 skall. om ej föreskrifterna ovan uppfyllts, på nationellt inre vatten under mörker vara försedd med glödlampa med en

text: Kungörelsen omtryckt 1970:A 16 och ändrad

text: SJÖFS 1977:13

text: . Kungörelsen (

text: SJÖFS 1977:12

text: ) är omtryckt (

text: SJÖFS 1981:16

text: ) och intagen i författningshandboken under SFH 1.2.1.9.

text: effekt av minst 10 watt samt ha en ljusöppning med en höjd av 4 centimeter eller mer och en utvändig ljusdiameter av 4.5 centimeter eller mer.3

text: Denna kungörelse träder i kraft den 15 juli 1981.

text: KAJ JANÉRUS Per Eriksson (Sjöfartsinspektionen)

text: Kravet på utvändig linsdiameter innebar att linsens bredd mätt utmed yttersidan av den rundade linsen skall vara, på sidolanterna minst 44 mm, på topplanterna minst 88 mm och på akterlanterna minst 53 mm.


title: Sjöfartsverkets kungörelse rörande resolutioner avseende flytande sjömärken i farvattnen mellan Gävle och finska gränsen

text: Denna kungörelse gäller för farvattnen från lat 60°50'N (syd Finngrunden) till riksgränsen mellan Sverige och Finland.

text: Samtliga av sjöfartsverket givna resolutioner för flytande sjömärken upphävs vid i 3 § för varje märke närmare angiven tidpunkt.

text: Resolution för visst sjömärke upphör att gälla vid den tidpunkt arbetet med övergången till System A, kombinerat kardinalt och lateralt system; rött om babord fortskridit till sjömärkets position. Detta arbetes fortskridande skall enligt kungörelsen (

text: SJÖFS 1982:1

text: ) om ikraftträdande i farvattnen mellan Gävle och finska gränsen av kungörelsen (

text: SJÖFS 1979:14

text: ) om utmärkningssystem på svenskt vatten (System A, kombinerat kardinalt och lateralt system; rött om babord) m. m. kungöras i "Underrättelser för sjöfarande" (Ufs).

text: Denna kungörelse träder i kraft den 3 maj 1982.

text: K JANÉRUS

text: Kjell Reslow (Driftavdelningen)

text: Utgivare: Johan Franson, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X


text: EKONOMIAVDELNINGEN

text: Sjöfartsverkets meddelande 1974:A13 uttages ur författningshandboken.

text: Bilaga

text: 1. Ömsesidiga överenskommelser om rätt till inrikes kustfart

text: Enligt särskilda överenskommelser är följande länders fartyg berättigade till kustfart mellan svenska hamnar, nämligen Argentina, Belgien, Danmark, Frankrike, Irländska republiken, Island (endast beträffande fartyg, vilkas nettodräktighet överstiger 30 ton), Japan, Nederländerma, Norge, Portugal samt Storbritannien och Nordirland.

text: 2. Ömsesidig överenskommelse mellan Sverige och USA om att i inrikes kustfart få transportera tomma containers och liknande godsbehållare samt tillbehör till godsbehållare, stuvningsutrustning m. m.

text: Genom beslut den 2 september 1966 har Kungl. Maj:t medgivit kustfart vid transport mellan svenska hamnar av tomma containers och liknande godsbehållare med fartyg under amerikansk flagg om utrustningen i fråga ägs eller hyrs av det transporterande fartygets redare eller den som handhar driften av fartyget och transporteras för att användas att frakta last i utrikeshandel förutsatt att på amerikansk sida motsvarande rätt till kustfart tillkommer fartyg registrerade i Sverige. Enligt beslut på amerikansk sida den 11 oktober 1966 har sådan rätt tillerkänts svenska fartyg. Enligt en i Amerikas förenta stater den 11 augusti 1968 antagen lag (Public Law 90-474) är utländska fartygs kustfart mellan amerikanska hamnar tillåten vid transport av tillbehör till godsbehållare, stuvningsutrustning m. m. (equipment for use with cargo vans, lift vans or shipping tanks, empty barges specifically designed for carriage aboard a vessel, any empty instrument for international traffic, and stevedoring equipment and material). Denna utvidgade rätt till kustfart gäller under förutsättning att av vederbörande amerikanska myndigheter utrönts att ömsesidighet föreligger. Sveriges redareförening har i skrivelse den 13 juni och 22 september 1967 hemställt att medgivande 1ämnas till transporter med amerikanska fartyg mellan svenska hamnar av sådan utrustning som enligt den amerikanska lagen den 11 augusti 1968 får transporteras i kustfart mellan amerikanska hamnar. I ärendet har yttranden avgivits av sjöfartsstyrelsen, generaltullstyrelsen och kommerskollegium. I samtliga yttranden har föreningens hemställan tillstyrkts eller lämnats utan erinran.

text: Kungl. Maj:t medger kustfart mellan svenska hamnar vid transport med fartyg, registrerade i Amerikas förenta stater, av sådan utrustning som avses med framställningen och under samma villkor i övrigt som gäller enligt Kungl. Maj:ts beslut den 2 september 1966. (Kommunikationsdepartementets ämbetsskrivelse till generaltullstyrelsen den 4 oktober 1968).

text: 3. Ömsesidig överenskommelse mellan Sverige och Polen om att få bedriva inrikes kustfart som är nödvändig i samband med bärgning av fartyg och annan egendom inom svenskt och polskt sjöterritorium

text: Kungl. Maj:t godkände den 5 juni 1970 förslag till överenskommelse mellan Sverige och Polen om bärgning av fartyg och annan egendom i svenskt och polskt sjöterritorium samt till signaturprotokoll och skriftväxling om viss bärgningshjälp. Överenskommelsen och signaturprotokollet undertecknades den 5 oktober 1970. Samma dag verkställdes nämnda skriftväxling. Överenskommelsen skall enligt dess artikel 10 träda i kraft då skriftväxling om dess godkännande äger rum. Anm. Enligt meddelande från utrikesdepartementet har överenskommelsen trätt i kraft den 23 januari 1971 efter verkställd skriftväxling.

text: Kungl. Maj:t medger att utländskt fartyg, vilket bedriver bärgningsverksamhet i svenskt sjöterritorium i enlighet med bestämmelserna i överenskommelsen mellan Sverige och Polen om bärgning av fartyg och annan egendom i svenskt och polskt sjöterritorium, får - utan hinder av gällande förbud att i riket idka kustfart med utländska fartyg - bedriva kustfart som är nödvändig för bärgningsverksamheten. (Kommunikationsdepartementets ämbetsskrivelse till sjöfartsverket den 9 oktober 1970).

text: 4. Ömsesidig överenskommelse mellan Sverige och USA om att i inrikes kustfart få transportera gods i LASH-pråmar

text: Enligt förklaringen av den 28 februari 1726 över förordningen den 10 november 1724 angående de främmandes fart på Sverige och Finland (det s. k. produktplakatet) är sjöfart i inrikes trafik mellan orter vid rikets kuster (kustfart) eller orter vid inlandsvatten (insjöfart) icke tillåten för andra fartyg än sådana, som genom överenskommelse med främmande makt blivit likställda i detta avseende med svenska fartyg. Enligt en i Amerikas Förenta Stater antagen lag den 23 november 1971 (Public Law 92-163) erhåller utländska redare rätt att transportera gods som införts från utlandet i LASH-pråmar registrerade i andra landet och från dessa omlasta till andra sådana pråmar tillhörande eller förhyrda av samma redare eller annan som handhar driften av pråmarna. Denna rätt till kustfart gäller under förutsättning att av vederbörande amerikanska myndigheter utrönts att ömsesidighet föreligger. Sveriges Redareförening har i skrivelse den 15 mars 1974 och 12 november 1975 hemställt att medgivande lämnas till transporter med amerikanska LASH-pråmar mellan svenska hamnar i enlighet med den amerikanska lagen av den 23 november 1971. I ärendet har yttranden avgivits av sjöfartsverket, generaltullstyrelsen och kommerskollegium. I samtliga yttranden har föreningens hemställan tillstyrkts. På diplomatisk väg har överläggningar förts med amerikanska vederbörande om förslag till skriftväxling om ömsesidigt kustfartstillstånd för LASH-pråmar. 1 Skriftväxlingen framgår av bilaga till regeringsprotokoll i detta ärende.

text: Regeringen lämnar sådant medgivande som ovan angivits samt godkänner föreliggande förslag till skriftväxling. Denna handling får offentliggöras omedelbart. (Regeringsprotokoll den 1 juni 1978).

text: 1 Bilagan ej medtagen här.


title: Sjöfartsverkets kungörelse med föreskrifter till förordningen (1983:140) om statsbidrag för omhändertagande av oljeavfall m. m. från fartyg

text: utfärdad den 20 december 1983. 2.1

text: Sjöfartsverket föreskriver med stöd av förordningen (

text: ) om statsbidrag för omhändertagande av oljeavfall m. m. från fartyg, att ansökan om bidrag enligt förordningen skall ske på av sjöfartsverket fastställd blankett. Blankettens utformning framgår av bilaga till denna kungörelse.

text: Denna kungörelse träder i kraft en vecka efter den dag, då kungörelsen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Sjöfartsverkets författningssamling.

text: KAJ JANÉRUS I-B Ericsson (Ekonomiavdelningen)

text: Bilaga 1 till bilagan


title: Sjöfartsverkets kungörelse om tillämpningen av 1981 års ändringar till 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss m. m

text: utfärdad den 18 april 1984. 1.1

text: ) om säkerheten på fartyg följande. De regler i 1981 års ändringar till 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS-74) som rör fartygs konstruktion, byggnad, utrustning, drift och last skall från och med den 1 september 1984, på sätt som framgår av texten till ändringarna, ersätta eller komplettera motsvarande 1 2 bestämmelser i SOLAS-74 och i 1978 års protokoll till nämnda konvention. 3 Vid tillämpningen av reglerna i 1981 års ändringar till SOLAS-74 skall de föreskrifter som utfärdats av sjöfartsverket för att fylla ut reglerna i 1960 års och 1974 års internationella konventioner om säkerheten för människoliv till sjöss fortfarande gälla i den mån de inte strider mot de nya reglerna. Vid godkännande av navigationsutrustning, som föreskrivs enligt regel 12 i kapitel V i denna regels lydelse enligt 1981 års ändringar, tillämpar sjöfartsverket, förutom nationella föreskrifter, de prestandanormer som är införda i IMO-publikationen "Performance standards for navigational 3 equipment".

text: KAJ JANÉRUS

text: Per Eriksson (Sjöfartsinspektionen)

text: Bestämmelserna i SOLAS-74 har satts ikraft genom sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1980:8

text: ) om tillämpningen av 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss.2 Bestämmelserna i 1978 års protokoll har satts i kraft genom sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1981:11

text: ) om tillämpningen av 1978 års protokoll till 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss.3 1981 års ändringar har försäljningsnummer 092 82.01.E och kan beställas från IMO, Publications Section, 4 Albert Embankment, London. SE1 7SR. Från IMO kan även beställas publikationen "Performance standards for navigational equipment", vilken har försäljningsnummer 979 82.07.E.

text: Utgivare: Johan Franson, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X


title: Sjöfartsverkets kungörelse om godkännande av viss utbildning för förare av fritidsskepp

text: utfärdad den 25 juni 1985.

text: Sjöfartsverket föreskriver med stöd av kungörelsen (

text: ) om kompetenskrav för förare av större fritidsbåtar att följande utbildning kan godtas för förare av fritidsskepp som avses i kungörelsen: a. Genomgånget godkänt förhör enligt

text: 13 §

text: mom. 1. b) förordningen (

text: ) angående befäl å svenska handelsfartyg m. m. (befälsförordningen). b. Före den 1 januari 1971 avlagt godkänt prov som "inomskärsskeppare" eller "utomskärsskeppare" i Navigationssällskapets regi. c. Vid marin utbildningsanstalt genomgången utbildning som motsvarar lägst skepparexamen. Sådan utbildning framgår av bilaga till denna kungörelse. d. Avlagt godkänt prov för "kustskepparintyg" i Nämndens för båtlivsutbildning regi. e. Före den 1 oktober 1985 avlagt godkänt prov för "yachtskeppare III", teoretiska delen i Svenska Kryssarklubbens regi.

text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 oktober 1985, då sjöfartsverkets kungörelse (1971:A1) om godkännande av viss utbildning för förare av större fritidsbåtar skall upphöra att gälla. Med anledning av att sjöfartsverket den 1 oktober 1985 överlämnar administrationen av förarintyg för fritidsbåtar till Nämnden för båtlivsutbildning upphör sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1983:56

text: ) om förarintyg för fritidsbåtar m.m. att gälla samma dag.

text: KAJ JANÉRUS

text: Bengt Erik Stenmark (Sjöfartsinspektionen)

text: Bilaga

text: Följande vid marinen genomgången utbildning godtas:

text: 1. Sjöofficer/regementsofficer, stam. 2. Reservofficer, flottan, linje B. 3. Underofficer/kompaniofficer, flottan, styrmanslinjen, stam och reserv. 4. Underbefäl, flottan, däcksmatroser, stam. 5. Officer, sjövärnskåren, linjerna motortorpedbåt, röjdykare och svep. 6. Underofficer/kompaniofficer, sjövärnskåren linje svep. 7. Officer/regementsofficer, kustartilleriet, stam. 8. Underofficer/kompaniofficer, kustartilleriet, minlinjen, stam. 9. Underbefäl, kustartilleriet, minlinjen, stam. 10. Reservofficer, kustartilleriet, minlinjen. 11. Värnpliktig officer/regementsofficer, kustartilleriet, minlinjen. 12. Värnpliktig underofficer/kompaniofficer, kustartilleriet, minlinjen. 13. Följande plutonbefälskurser, flottan; PB-SL sjö, PB-SL sjö stri, PB-SB, PB-VB, PB-SVEP, PB-RÖJ, PB-UB, PB-UHA och PB-UBJ. 14. Plutonbefälskurs, PB-båt, kustartilleriet. 15. Marinens officershögskola.


text: 2 kap. Utrustningsbestämmelser

text: Certifikat för kompasser

text: I denna kungörelse föreskriven magnetkompass skall vara typgodkänd av sjöfartsverket. För godkännande krävs att magnetkompassen uppfyller kraven enligt IMO-resolution A.382 (X) och ISO standard 449, som utgetts den 15 april 1979, eller ISO standard 613, som utgetts den 1 oktober 1982. Magnetkompassen och tillhörande anordning skall provas och certifieras i enlighet med ISO standard 2269, som utgetts den 1 maj 1973. På fartyg med en längd av 20 meter eller mera skall magnetkompass vara av klass A och skall uppfylla kraven enligt ISO standard 449. På övriga fartyg skall magnetkompass vara av klass B och skall uppfylla kraven enligt ISO standard 613. Magnetkompass skall genomgå översyn minst vartannat år. Översynen skall utföras hos instrumentverkstad med lämplig utrustning och under sakkunnig ledning. Intyg skall utfärdas som visar att kompassen efter genomgången översyn är utan anmärkning. Gyrokompass skall vara av typ som godkänts av sjöfartsverket. För godkännande krävs att gyrokompassen uppfyller kraven enligt IMO-resolution A.424(XI).

text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 maj 1985. Genom kungörelsen upphävs sjöfartsstyrelsens kungörelse (1968:A21) med särskilda bestämmelser om fartygsmagnetkompasser (kompasskungörelse).

text: Kungörelsen omtryckt 1970:A16. Sjöfartsstyrelsens meddelande (1968:A21) uttages ur författningshandboken

text: Kompass som har giltigt certifikat enligt tidigare gällande bestämmelser skall anses likvärdig med typgodkänd kompass.

text: KAJ JANÉRUS Bengt Erik Stenmark (Sjöfartsinspektionen)

text: Utgivare: Johan Franson, SjÖfartsverket. Norrköping ISSN 0347-531X


title: Sjöfartsverkets kungörelse med föreskrifter om finsk-svensk isklass

text: utfärdad den 13 november 1986. 1.2.1.1

text: Sjöfartsverket föreskriver med stöd av

text: 11 kap 4 § förordningen (1965:908)

text: om säkerheten på fartyg att de i bilagan till denna kungörelse upptagna föreskrifterna om förstärkning av fartyg för gång i is skall gälla då fartyg tilldelas isklass vid fart på svenska hamnar.

text: Följande fyra isklasser finns:

text: Isklass IA Super för fartyg för trafik i extrema isförhållanden

text: Isklass IA för fartyg för trafik i svåra isförhållanden

text: Isklass IB för fartyg för trafik i medelsvåra isförhållanden

text: Isklass IC för fartyg för trafik i lätta isförhållanden

text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 januari 1987.

text: Genom kungörelsen upphävs sjöfartsverkets kungörelse (1971: 2 A8) om förstärkning av fartyg för gång i is. Ett fartyg som kölsträckts eller som är i motsvarande byggnadsskede den dag denna kungörelse träder i kraft eller senare skall uppfylla de krav som anges i bilagan för att hänföras till viss isklass. Isklass som tilldelats fartyg med stöd av sjöfartsverkets kungörelse (1971:A8) om förstärkning av fartyg för gång i is äger fortsatt giltighet. På en fartygsägares eller redares begäran kan dock de i bilagan till denna kungörelse upptagna föreskrifterna tillämpas helt eller delvis även vid till-

text: Föreskrifterna har utarbetats i samarbete mellan sjöfartsverket och sjöfartsstyrelsen i Finland. 2 1971:A8 uttages ur författningshandboken.

text: delning av isklass till fartyg, som när kungörelsen träder i kraft redan kölsträckts eller befunnit sig i motsvarande byggnadsskede. Sjöfartsverket kan i enskilda fall besluta att isklass enligt denna kungörelse skall tilldelas fartyg, som kölsträckts eller befunnit sig i motsvarande byggnadsskede den 1 november 1986. Ett fartyg, som kölsträckts eller befunnit sig i motsvarande byggnadsskede den dag denna kungörelse trädde i kraft, kan tilldelas isklass med tillämpning av äldre regler om fartyget ingår i en serie av samtidigt beställda, likadana fartyg och det första fartyget i serien kölsträckts eller befunnit sig i motsvarande byggnadsskede före den dag kungörelsen trätt i kraft.

text: KAJ JANÉRUS

text: Bengt-Erik Stenmark (Sjöfartsinspektionen)

text: Utgivare: Johan Fransson, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X

text: B I L A G A

text: REGLER FÖR FÖRSTÄRKNING OCH KONSTRUKTION AV FARTYG FÖR GÅNG I IS.

text: 1. Allmänt

text: 1.1 Isklasser

text: Dessa regler är i första hand avsedda för fartyg som trafikerar norra Östersjön vintertid. Krav har ställts för fyra olika isklasser: Isklass IA Super Isklass IA Isklass IB Isklass IC Myndigheterna i Sverige och Finland (härefter myndigheterna) tillhandahåller isbrytarassistans för fartyg som är destinerade till hamnar i respektive länder under vintersäsongen. Beroende på isförhållandena tillämpas begränsningar i avseende å storleken och isklassen för de fartyg som är berättigade till isbrytarassistans. Fartyg som är berättigade till assistans enligt dessa begränsningar förutsättes följa isbrytarnas anvisningar då de rör sig i istäckta vatten och erhåller assistans då sådan behövs. Myndigheterna kan inte ta ansvar för sådana fartygs säkerhet, vilka går in på istäckt vatten utan hänseende till storleks- och isklassbegränsningarna eller isbrytarnas anvisningar. Enbart uppfyllandet av dessa regler skall inte uppfattas som en garanti för någon viss grad av förmåga att gå i is eller att motstå svår ispressning. Det skall beaktas att små fartyg har något mindre förmåga att gå i is än större fartyg med samma isklass.

text: 1.2 Allmän lämplighet för gång i is

text: Där inga noggrannare krav ställts upp i dessa regler förutsätts fartygen ha åtminstone samma förmåga att gå i is som ett normalt sjögående fartyg med konventionella proportioner, skrovform och framdrivningsarrangemang. Om ett fartyg på grund av mycket ovanliga proportioner, skrovform eller framdrivningsarrangemang eller någon annan egenskap i praktiken visar sig ha onormalt svag förmåga att gå i is kan myndigheterna sänka dess isklass.

text: 1.3 Allmän lämplighet för vinterförhållanden

text: Dessa regler är i första hand inriktade på saker som direkt är av betydelse för ett fartygs förmåga att forcera is. Då ett fartyg konstrueras för vintertrafik i norra Östersjön, skall även andra problem som kan uppstå beaktas. Speciellt bör hänsyn tagas till den låga yttre temperaturen. Luftens temperatur kan vara väl under 0°C under långa perioder och kan tillfälligt gå ned till omkring - 30°C. Detta skall beaktas vid konstruktion av strukturer, utrustning och arrangemang vilka är väsentliga för fartygets säkerhet och funktion. Saker

text: som skall beaktas omfattar till exempel funktionen av hydrauliska system, faran att vattenrör och tankar fryser, start av nöddieslar, hållfastheten av material vid låga temperaturer osv. Myndigheterna kan kräva att sådana allvarliga brister i detta avseende, vilka kan påverka fartygets säkerhet och vilka kommer till deras kännedom, rättas till som villkor för att fartyget skall behålla sin isklass.

text: 2 Isklassdjupgående

text: 2.1 Största djupgående midskepps

text: Det största isklassdjupgåendet midskepps skall normalt tagas som djupgåendet på färskvattenlastlinjen sommartid. Om fartyget har trälastlinje, skall färskvattenträlastlinjen sommartid användas.

text: 2.2 Största och minsta djupgående förut och akterut

text: Största och minsta isklassdjupgåendet förut och akterut skall bestämmas och sättas ut i klassningscertifikatet. Den linje som bestäms av det största djupgående förut, midskepps och akterut (kan vara en bruten linje) kommer hädanefter att kallas LWL. Den linje som bestäms av minsta djugående förut och akterut kommer att kallas BWL. Det djupgående och trim som begränsas av LWL får inte överskridas då fartyget går i is. Vattnets salthalt längs den avsedda rutten skall beaktas då fartyget lastas. Fartyget skall alltid vara nedlastat åtminstone till BWL då det går i is. Varje ballasttank som är belägen ovanför BWL och som behövs för att lasta ned fartyget till denna vattenlinje skall ha anordningar för att hindra vattnet att frysa. Då BWL fastställes, skall hänsyn tagas till behovet att garantera en skälig förmåga att gå i is i ballast. Propellern skall vara helt under vatten, om möjligt helt under isen. Minsta djupgående förut skall vara minst:

text: (2 + 0,00025 _) hO [m], men behöver inte vara större än 4 hO där

text: _ = fartygets deplacement [t] på största isklassdjupgående enligt 2.1

text: hO = istjocklek enligt 4.2.1

text: 3. Maskineffekt

text: 3.1 Definition

text: Maskineffekten P är den högsta effekt framdrivningsmaskineriet kontinuerligt kan leverera. Om maskineffekten begränsas med tekniska medel eller av någon bestämmelse som är tilllämplig på fartyget, skall P tagas som den begränsade effekten.

text: 3.2 Krävd maskineffekt

text: 1. Maskineffekten skall inte vara mindre än den som fås ur nedanstående formel och i ingen händelse mindre än 740 kW för isklasserna IA, IB och IC och inte mindre än 2600 kW för isklass IA Super.

text: P = f1•f2•f3•(f4_+PO) [kW], där

text: f1 = 1,0 för en propeller med fasta blad = 0,9 för en propeller med vridbara blad

text: f2 = α/200 + 0,675 men inte större än 1,1.

text: Produkten f1•f2 skall inte tagas mindre än 0,85.

text: α = den framåtriktade vinkeln mellan förstäven och LWL. Om stäven bildar en jämn kurva inom isbältet, som definierat i 4.3.1, kan den framställas som en rät linje mellan stävens skärningspunkter med isbältets övre och nedre gränser. Om stäven bildar en bruten linje, skall det största värdet för α användas.

text: f2 = 1,1 för en bulbstäv

text: 1/3 f3 = 1,2 B/_ men inte mindre än 1,0

text: f4 och PO skall tagas som följer:

text: IA Super IA IB IC IA IB IC

text: _ < _ ≥ 40 000 t 40 000 t _ < 30 000 _ 30 000 ≥

text: f4 0,27 0,15 0,26 0,22 0,18 0,15 0,13 0,11

text: PO 2200 7000 740 370 0 4040 3070 2100

text: _ = fartygets deplacement [t] på det största isklassdjupgåendet enligt 2.1. Deplacementet behöver inte tagas större än 80 000 t.

text: 2. Myndigheterna kan godkänna en maskineffekt som är mindre än den som krävs enligt ovanstående, om fartyget har egenskaper om vilka det kan förutsättas att de förbättrar fartygets prestationsförmåga då det går i is. Ett sådant godkännande ges med förbehållet att det kan återkallas om erfarenheterna motiverar detta.

text: 4. Skrovkonstruktion

text: 4.0 Inledning

text: Metoden för bestämmandet av skrovdelarnas måttsättning är baserad på vissa antaganden om naturen av isbelastningen på konstruktionen. Dessa antaganden vilar på fullskaleobservationer i norra Östersjön. Det har sålunda observerats att det lokala istrycket på små områden kan nå mycket höga värden. Detta tryck kan väl överskrida havsisens normala uniaxiella tryckhållfasthet. Förklaringen är att belastningen de facto är multiaxiell. Vidare har det observerats att istrycket på ett spant kan vara högre än på

text: plåten mitt emellan spanten. Förklaringen till detta är den olika bojstyvheten hos spant och bordläggningsplåt. Belastningsfördelningen antages vara som visat i figur 1.

text: Figur 1

text: Isbelastningsfördelning på fartygssidan.

text: De formler och värden som ges i detta avsnitt för måttsättningen av skrovdelar kan ersättas med exaktare metoder om dessa godkänts av myndigheterna eller klassificeringssällskapet. Om de materialdimensioner som fås enligt dessa regler, är mindre än de som kräves av klassificeringssällskapet för ett icke förstärkt fartyg, skall de senare användas.

text: 4.1 Områden

text: Med tanke på detta avsnitt är fartygets skrov delat i områden enligt följande (se även figur 2): Förskeppsområdet: Från förstäven till en linje parallell med och 0,04 L akter om den främre gränslinjen för den del av skrovet där vattenlinjerna är parallella med center-

text: linjen. För isklasserna IA Super och IA behöver överlappet över gränslinjen icke överskrida 6 meter, för isklasserna IB och IC behöver detta överlapp icke överskrida 5 meter. Midskeppsområdet: Från förskeppsområdets aktre gräns till en linje parallell med och 0,04 L akter om den aktra gränslinjen för den del av skrovet där vattenlinjerna är parallella med centerlinjen. För isklasserna IA Super

text: och IA behöver överlappet över gränslinjen icke överskrida 6 meter, för isklasserna IB och IC behöver överlappet icke överskrida 5 meter. Aktre området: Från midskeppsområdets aktre gräns till akterstäven. L skall tagas som den av klassificeringssällskapet tilllämpade regellängden.

text: 4.2 Isbelastning

text: 4.2.1 Belastningsområdets höjd Ett isförstärkt fartyg antages operera i isförhållanden i öppen sjö motsvarande jämn is med en tjocklek som icke överskrider ho. Beräkningshöjden (h) av det område som de facto är under isbelastning vid en viss tidpunkt antages dock vara endast en del av istjockleken. Värdena för ho och h ges i följande tabell.

text: Isklass ho[m] h[m]

text: I A Super 1,0 0,35 I A 0,8 0,30 I B 0,6 0,25 I C 0,4 0,22

text: 4.2.2 Istryck

text: Beräkningsistrycket beräknas med formeln

text: p = cd•cl•cα•pO [MPa], där

text: cd = faktor som beaktar inverkan av fartygets storlek och maskineffekt. Den beräknas med formeln:

text: a • k+ b d = ∆ • P c k = 1000 1000

text: a och b ges i följande tabell:

text: Område

text: Förskepps Midskepps & Aktre

text: k 12 k>12 k 12 k>12 ≤ ≤

text: a 30 6 8 2

text: b 230 518 214 286

text: _ = fartygets deplacement på största isklassdjupgående (se 2.1) [t]

text: P = fartygets faktiska kontinuerliga maskineffekt [kW]

text: cl = faktor som beaktar sannolikheten att beräkningsistrycket uppträder i ett visst område av skrovet för ifrågavarande isklass.

text: Värdet av cl ges i följande tabell:

text: Isklass Område

text: Förskepps Midskepps Aktre

text: I A Super 1,0 1,0 0,75 I A 1,0 0,85 0,65 I B 1,0 0,70 0,45 I C 1,0 0,50 0,25

text: ca = faktor som beaktar sannolikheten för att hela längden av området i fråga kommer att vara utsatt för tryck på samma gång. Den beräknas med formeln:

text: 47 -5la ca = ;max .1,0,min .0,5 44

text: la skall tas som följer:

text: Struktur Spantningstyp la [m]

text: bordläggning tvärskepps spantavståndet & spant långskepps spantets spännvidd

text: isvägare vägarens spännvidd

text: ramspant 2-avståndet mellan ramspanten

text: pO = det nominella istrycket; värdet 5,6 MPa skall användas.

text: 4.3 Bordläggningen

text: 4.3.1 Isförstärkningens (isbältets) vertikala utsträckning (se figur 2). Isförstärkningens vertikala utsträckning skall vara som följer:

text: Isklass Ovan LWL Under BWL [m] [m]

text: IA Super 0,6 0,75

text: IA 0,5 0,6

text: IB 0,4 0,5

text: IC 0,4 0,5

text: Dessutom skall följande områden förstärkas: Undre förskeppet: För isklass IA Super skall bordläggningsplåten nedanför isbältet, mellan förstäven och en position fem huvudspantsavstånd akter om den punkt där stävprofilen avviker från kölinjen, ha åtminstone den tjocklek som krävs i isbältet i midskeppsområdet k. Övre främre isbältet: För isklasserna IA Super och IA på fartyg med en tjänstefart i öppet vatten på 18 knop eller mer, skall bordläggningen från isbältets övre kant till 2 meter över denna och från förstäven till en position åtminstone 0,2 L akter om förperpendikeln, ha åtminstone den tjocklek som krävs i isbältet i midskeppsområdet. Obs. Fönsterventiler skall inte placeras i isbältet. Om väderdäcket i någon del av fartyget är beläget nedanför isbältets övre kant (t. ex. i däcks-

text: brunnen på ett welldäckat fartyg), skall brädgången ges åtminstone samma styrka som krävs för bordläggningen i isbältet. Särskilt uppmärksamhet skall ägnas konstruktionen av länsportarna.

text: 4.3.2 Plåttjocklek i isbältet Vid tvärskepps spantning skall bordläggningsplåtarnas tjocklek bestämmas enligt formeln:

text: f l xpPL t = 667s +tc[mm] σy

text: Vid långskeppsspantning skall bordläggningsplåtarnas tjocklek bestämmas enligt formeln:

text: pPL t = 667s +tc [mm] f 2x σy

text: s = spantavståndet [m] PPL = 0,75 p [MPa] p = som givet i 4.2.2

text: 4,2 f =1,3 - ;6 maximum k 1,0

text: 1 2

text: (h/s +1,8 )

text: f2 = 0,6 + 0,4/(h/s); då h/s ≤ 1

text: f2 = 1,4 - 0,4 (h/s); då 1 ≤ h/s < 1,8 h = som givet i 4.2.1 σy = materialets stäckgräns [N/mm ]; följande värden skall användas (som i IACS norm W 11):

text: σy = 235 N/mm för skrovkonstruktionsstål med normal hållfasthet σy = 315 N/mm för höghållfast σy = 355 N/mm skrovkonstruktionsstål

text: Om stål med avvikande sträckgräns används, kan gällande värden användas på villkor att det accepterats av klassificeringssällskapet.

text: tc = slit- och korrosionsmån [mm]; normalt skall tc vara 2 mm; om en speciell ytbeläggning, som erfarenheten visat kapabel att motstå slitaget från isen, pålagts och underhålles, kan lägre värden godkännas.

text: 4.4 Spant

text: 4.4.1 Vertikal utsträckning av isförstärkningen

text: Den vertikala utsträckningen av spantningen skall vara åtminstone som följer:

text: Isklass Område Ovan LWL Under BWL [m] [m]

text: från stäven 1,2 till tanktak till 0,3 L eller under akter om den överkant av bottenstockar

text: I AS

text: akter om 0,3 1,2 1,6 L från stäven

text: midskepps 1,2 1,6

text: aktre 1,2 1,2

text: från stäven 1,0 1,6 till 0,3 L IA, IB, akter om den IC

text: akter om 0,3 1,0 1,3 L från stäven

text: midskepps 1,0 1,3

text: aktre 1,0 1,0

text: Där ett övre främre isbälte krävs (se 4.3.2) skall isförstärkningen av spantningen inom detta område, ovanför LWL utsträckas med 1 meter i tillägg till tabellvärdet. Där isförstärkningen skulle utsträckas förbi ett däck eller ett tanktak med högst 250 mm, kan den avslutas vid detta däck eller tanktak.

text: 4.4.2 Tvärskeppsspant 4.4.2.1 Motståndsmoment Motståndsmomentet för ett huvud- eller mellantvärskeppsspant skall beräknas med formeln:

text: p • s• h • l p = istrycket som givet i 4.2.2 [MPa]

text: 6 3

text: Z = 10 [cm ] s = spantavståndet [m] mt •σy h = höjden av belastningsområdet som

text: given i 4.2.1 [m] l = spantets spännvidd [m]

text: 7 mO mt =

text: 7 - 5h/l

text: 2 oy = sträckgränsen som i 4.3.1 [N/mm ]

text: mO = faktor vars värde ges i följande tabell:

text: Randvillkoren är de som gäller för mellanspanten. Eventuellt differerande randvillkor för huvudspanten antas vara beaktade genom växelverkan mellan spanten och har inkluderats i mO-värdena. Belastningen har tänkts verka mitt emellan stödpunkterna.

text: 4.4.2.2 Övre ändan av tvärskeppsspant 1. Övre ändan av den förstärkta delen av ett huvudspant eller av ett mellanspant skall fästas till ett eller en isvägare (se 4.5).

text: 2. Då ett mellanspant slutar ovanför ett däck eller en isvägare, som befinner sig på eller ovanför isbältets övre kant (se 4.3.1), kan den del som befinner sig ovanför detta däck eller denna vägare, ha de materialdimensioner som skulle ha krävts av klassificeringssällskapet för ett icke förstärkt fartyg och övre ändan kan förenas med bredvidliggande huvudspant med en vågrät karvel av samma dimension som huvudspantet. Ett sådant mellanspant kan även utsträckas till ovanförliggande däck och om detta befnner sig mer än 1,8 meter ovanför isbältet, behöver mellanspantet icke fästas till detta däck utom i förskeppsområdet.

text: 4.4.2.3 Nedre ändan av tvärskeppsspant 1. Nedre ändan av den förstärkta delen av ett isspant eller av ett mellanspant skall fästas till ett däck, tanktak eller en isvägare (se 4.5).

text: 2. Då ett mellanspant avslutas nedanför ett däck, tanktak eller en isvägare som är belägen på eller nedanför isbältets undre kant (se 4.3.1), kan nedre ändan förbindas med intilliggande huvudspant med en vägrät karvel med samma materialdimensioner som huvudspantet.

text: 4.4.3 Långskeppsspant Motståndsmomentet för ett långskeppsspant skall beräknas enligt formeln:

text: 2 Skjuvarean av ett långskeppsspant

text: f 3• f 4 • p • s• l 6 3

text: skall vara:

text: Z = 10 [cm ] ml •σy

text: 3 • f 3• p • s •l 4 2 Observera! Denna formel gäller

text: A= 10 [cm ]

text: endast om långskeppsspantet fästs

text: till stödande konstruktioner med knäbrickor som föreskrivet i 4.4.4.1.

text: f3 = faktor som beaktar belastningens fördelning på närliggande spant f3 = (I - 0,2 h/s) h/s

text: f4 = faktor som beaktar belastningskoncentrationen till understödspunkten; f4 = 0,6

text: p = istrycket som givet i 4.2.2 [MPa]

text: h = belastningsområdets höjd som given i 4.2.1 [m]

text: s = spantavstånd [m]. Spantavståndet skall inte överskrida 0,35 meter för isklasserna I A Super eller I A och skall i ingen händelse överskrida 0,45 meter.

text: l = spantets spännvidd [m]

text: ml = randvillkorsfaktor: ml= 13,3 för en kontinuerlig balk

text: σy = sträckgräns som i 4.3.1 [N/mm ]

text: 4.4.4 Allmänt om spantning 4.4.4.1 Inom det isförstärkta området skall alla spant effektivt fästas till alla stödande konstruktioner med knäbrickor. Spanten skall fästas till korsande konstruktionsdelar på båda sidor (t.ex. en fri kant av ett urtag skall fästas till spantet med en bricka).

text: 4.4.4.2 För isklass I A Super, för isklass I A i förskeppsoch midskeppsområdet skall följande gälla i det isförstärkta området: 1. Spant som icke står vinkelrätt mot bordläggningen skall stödas mot kantring med brickor, interkostaler, vägare eller liknande på ett avstånd som ogärna skall överstiga 1 300 mm. 2. Spanten skall fästas till bordläggningen med dubbel kontinuerlig svets. Inga notchar är tillåtna (utom vid svetsar i bordläggningsplåten). 3. Spantens livplåtstjocklek skall vara minst hälften av bordläggningsplåtens tjocklek och minst 9 mm. Där ett däck, tanktak eller skott ersätter ett spant, skall plåttjockleken vara som ovan till ett djup motsvarande höjden av närliggande spant.

text: 4.5 Isvägare

text: 4.5.1 Vägare inom isbältet Motståndsmoment för en vägare som befinner sig inom isbältet (se 4.3.1) skall beräknas enligt formeln:

text: 2 Skjuvarean skall vara:

text: f 5• p •h •l 6 2 Z = 10 [ cm ] ms •σy

text: 3 • f 6 • p• h • l 4 2p = istrycket som givet i 4.2.2

text: A= 10 [ cm

text: [MPa]

text: h = belastningsområdets höjd som givet i 4.2.1 [m]

text: Produkten p•h skall inte tagas mindre än 0,30.

text: l = vägarens spännvidd [m]

text: ms = randvillkorsfaktor; ms = 13,3 för en kontinuerlig balk

text: f5 = faktor som beaktar belastningens fördelning på tvärskeppsspanten; f5 = 0,88 kan användas vid normala konstruktioner, men f5 kan även beräknas med formeln:

text: 1- d/118 f 5= 1+d/13

text: d = (l/lf) •l/sf•If/I

text: lf = spantens spännvidd [m] Sf = spantavståndet [m] I = vägarens tröghetsmoment If = spantens tröghetsmoment f6 = faktor som beaktar belastningens fördelning på tvärskeppsspanten; f6 = 0,88 kan användas vid normala konstruktioner men f6 kan även beräknas med formeln:

text: l + d/16n f 6 = 1+d/13

text: n = antal tvärskeppsspant som korsar vägaren σy = sträckgräns som i 4.3.1

text: 4.5.2 Vägare utanför isbältet Motståndsmomentet för en vägare som befinner sig utanför isbältet men som stöder isförstärka spant skall beräknas med formeln

text: f 7• p• h • l 6 3 Z = (1- hs / ls )10 [ cm ] ms •σy

text: Skjuvarean skall vara:

text: 3 • f 8• p• h •l 4 2 p = istrycket som givet

text: A= (1- hs / ls )10 [cm ] i 4.2.2 [MPa] 2σy

text: h = höjden av belastningsområdet som givet i 4.2.1 [m]

text: Produkten p•h skall inte tagas mindre än 0,30

text: l = vägarens spännvidd [m] ms = randvillkorsfaktor; ms = 13,3 för en kontinuerlig balk ls = avstånd till närliggande isvägare [m] hs = avståndet till isbältet [ml f7 = faktor som beaktar belastningsfördelningen till tvärskeppsspanten;

text: f +1 f5 = som i 4.5.1 f 7 = f8 = faktor som beaktar belastningsfördelningen 2 till tvärskeppsspanten

text: f +1 f6 = som i 4.5.1

text: f 8 =

text: σy = materialets sträckgräns som i 4.3.1

text: 4.5.1 Smala sidodäck Smala sidodäck vid lucköppningar vilka fungerar som isvägare skall uppfylla kraven på motståndsmoment och skjuvarea nedlagda i 4.5.1 respektive 4.5.2. I fråga om mycket långa lucköppningar kan klassificeringsanstalten tillåta att produkten p•h tas mindre än 0,30 men i ingen händelse mindre än 0,20. Uppmärksamhet skall fästas vid fartygssidans inböjning under ispressning vid mycket långa lucköppningar, med tanke på konstruktionen av väderdäcksluckor och dess beslag

text: 4.6 Ramspant

text: 4.6.1 Belastning Den belastning som överförs till ett ramspant från en isvägare eller från långskeppsspantning, kan beräknas med formeln:

text: F = f6•p•h•S [MN]

text: f6 = som i 4.5.1, tillämplig endast på vägare, för långskeppsspant är f6= 1,0 p = istrycket som givet i 4.2.2 [MPa], vid beräkningen av ca skall dock la lagas som 2S. h = belastningsområdets höjd som given i 4.2.1 [m]

text: S = avståndet mellan ramspanten [m]

text: 4.6.2 Motståndsmoment och skjuvarea När ett rampspant kan representeras av konstruktionsmodellen i figur 3, kan motståndsmomentet och skjuvarean beräknas med nedanstående formler:

text: Figur 3

text: Skjuvarea:

text: 3 2 3 •α• k1• F 4 2 k1 = 1 + 1/2(lF/l) - 3/2(lF/l)

text: A= 10 [ cm ]

text: eller

text: σy

text: 2 3 = 3/2(lF/l) - 1/2 (lF/l) beroende på vilket värde som är störst

text: För ramspantens nedre del skall det minsta lF-värdet inom isbältet användas, för övre delen skall det största lF-värdet inom isbältet användas.

text: α = som givet i nedanstående tabell σy = sträckgränsen som i 4.3.1 F = som i 4.6.1

text: Motståndsmoment:

text: k2 • F •l 1 6 3 Z = • 2 10 [ cm ] σy 1-(γA/ Aa )

text: 3 2 k2 = 1/2(lF/l) - 3/2(lF/l) + (lF/l) γ = som givet i tabellen nedan A = krävd skjuvarea då

text: kl = I + I/2(1F/1)3 - 3/2(1F/1)2

text: Aa = ramspantens faktiska tvärsnittsarea

text: Faktorerna α och γ

text: Af/ 0,20 0,40 0,60 0,80 1,00 1,20 1,40 1,60 1,80 2,00 Aw 1,5 1,23 1,16 1,11 1,09 1,07 1,06 1,05 1,05 1,04 α

text: 0,44 0,62 0,71 0,76 0,80 0,83 0,85 0,87 0,88 0,89 γ

text: Af = tvärsnittsyta för fri fläns Aw = tvärsnittsyta för livplåten 4.6.3 För andra arrangemang och randvillkor för ett ramspant än de som givits i 4.6.2, skall direkt spänningsberäkning utföras. Punktbelastningen på ett ramspant är given i 4.6. 1. Angreppspunkten skall i varje enskilt fall, med hänseende till arrangemanget av vägare och långskeppsspant, väljas så att största skjuvkrafter och böjmoment erhålles. Tillåtna spänningar är som följer:

text: Skjuvspänning: τ = σy/√3

text: Böjspänning: σb = σy

text: Reducerad spänning:

text: 2 2

text: σc = σb +3τ =σy

text: 4.7 Förskepp

text: 4.7.1 Förstäv Stäven kan göras av valsat, gjutet eller smitt stål eller av bockad stålplåt. En skarpkantad stäv (se figur 4) förbättrar fartygets manöverförmåga i is och rekommenderas speciellt för mindre fartyg med en längd under 150 m.

text: Figur 4 Exempel på lämplig stäv

text: Plåttjockleken för en stäv av bockad plåt eller i fall av en trubbig stäv, de delar av bordläggningen vilka bildar en vinkel om 30° eller mer med centerlinjen i horisontalplanet, skall beräknas enligt formlerna i 4.3.2 under antagande att:

text: s = avståndet mellan de element som stöder plåten [m] pPL = p [MPa] (se 4.2.2) la = avståndet mellan vertikala understödande element [m]

text: Stäven och den del av en trubbig stäv som definierats ovan, skall stödas av bottenstockar eller knäbrickor vars inbördes avstånd inte överskrider 0,6 m och vilkas tjocklek är minst hälften av bordläggningsplåtens tjocklek. Förstärkningen av stäven skall sträcka sig från kölen till en punkt 0,75 m ovan LWL eller, då ett övre främre isbälte kräves (4.3.1), till dettas övre gräns.

text: 4.7. 2 Arrangemang för bogsering

text: Ett klys med en öppning på minst 250 gånger 300 mm, en längd av minst 150 mm och en radie för inre ytan på minst 100 mm skall anbringas i brädgården i bogen på centerlinjen. Pollare eller annan anordning för fäste av en bogserlina, dimensionerad att hålla fartygets bogserlinas brottbelastning, skall finnas. På fartyg vars deplacement icke överskrider 30 000 ton, skall den del av bogen, som sträcker sig till en höjd av minst 5 meter över LWL och minst 3 meter akterut från stäven, förstärkas för att hålla de belastningar som förorsakas vid bogsering i klyka. För detta ändamål skall mellanspant insättas och spanterna skall stödas av vägare eller däck. Det är att märka att för fartyg av moderat storlek (deplacement icke över 30 000 ton), bogsering i klyka i många situationer är det effektivaste sättet att assistera i is. Fartyg med en bulb som sträcker sig mer än 2,5 meter för om förperpendikeln är ofta svåra att bogsera på detta sätt. Myndigheterna reserverar sig rätten att vägra assistans åt sådana fartyg, om situationen så kräver.

text: 4.8 Akterskeppet

text: 4.8.1 Ett extremt litet mellanrum mellan propellerbladspetsen och akterstäven skall undvikas då ett litet mellanrum kan förorsaka höga belastningar på bladspetsen.

text: 4.8.2 På fartyg med två eller tre propellrar skall isförstärkningen av bordläggning och spantning utsträckas till dubbelbotten på en sträcka av 1,5 meter för och akter om sidopropellrarna. 4.8.3 Axlar och axelhylsor till sidopropellrar skall normalt inneslutas i slutna bossar. Om fristående bockar användes, skall dessas styrka och infästning till skrovet ägnas vederbörlig uppmärksamhet. 4.8.4 En bred akterspegel som sträcker sig nedanför LWL försämrar avsevärt fartygets förmåga att backa i is, vilken är av stor betydelse. Därför skall en akterspegel inte utsträckas under LWL om detta kan undvikas. Om det inte kan undvikas, skall den del av akterspegeln som befinner sig under LWL hållas så smal som möjligt. Den del av en akterspegel som befinner sig inom isbältet skall förstärkas som medskeppsområdet.

text: 4.9 Slingerkölar

text: Slingerkölar blir ofta skadade eller lösslitna i is. Infästningen av en slingerköl till skrovet skall utformas så att risken för skada på skrovet om slingerkölen slits lös, är möjligast liten. För att begränsa skadan då en slingerköl delvis slits lös, rekommenderas att slingerkölar uppdelas i flera kortare separata längder.

text: 5. Roder och styrarrangemang

text: 5.1 Måttsättningen av roderstäv. hjärtstock fingerlingar, styrmaskin osv. såväl som styrmaskinens kapacitet skall bestämmas enligt reglerna. Den högsta tjänstehastighet för fartyget vilken används i dessa beräkningar skall dock inte tagas mindre än följande värden:

text: I A Super 20 knop I A 18 knop I B 16 knop I C 14 knop

text: Om fartygets verkliga högsta tjänstehastighet är högre, skall denna hastighet användas. 5.2 För isklasserna I A Super och I A skall hjärtstocken och rodrets övre kant skyddas mot ispress med en iskniv eller på liknande sätt. 5.3 För isklasserna I A Super och I A skall de mycket höga belastningar uppmärksammas, vilka förorsakas då rodret tvingas ur sin position midskepps när fartyget backar in i en pack-isvall. Tryckbegränsningsventilerna skall vara effektiva. Styrmaskinens komponenter skall dimensioneras för hjärtstockens sträckvridmoment. Där det är möjligt, skall roderstoppare anbringas att verka på roderbladet eller roderflänsen.

text: 6. Propeller, axlar och växlar

text: Tillsvidare, tills administrationerna beslutar annorlunda, tillämpas kraven i reglerna 9 och 10 av de 1971 givna reglerna för förstärkning av fartyg för gång i is, som återges i bihanget till denna bilaga.

text: 7. Diverse maskinerikrav

text: 7.1 Startarrangemang

text: Luftbehållarnas kapacitet skall vara tillräcklig för att utan påfyllning leverera luft till icke mindre än 12 på varandra följande starter av framdrivningsmaskineriet, om detta måste reverseras för back, eller 6 på varandra följande starter om framdrivningsmaskineriet icke behöver reverseras för back. Om luftbehållarna tjänar några andra ändamål än start av framdrivningsmaskineriet, skall de ha tillräcklig tilläggskapacitet för dessa ändamål. Luftkompressorernas kapacitet skall vara tillräcklig för att ladda luftbehållarna från atmosfäriskt till fullt tryck inom en (1) timme, utom för ett fartyg med isklass I A Super om dess framdrivningsmaskineri måste reverseras för back, i vilket fall kompressorerna skall kunna ladda behållarna inom en halv timme.

text: 7.2 Sjövattenintag och kylvattensystem

text: Kylvattensystemet skall vara konstruerat så att tillgång på kylvatten är säkrad då fartyget går i is. För detta ändamål skall åtminstone en bottenbrunn för intag av kylvatten vara arrangerad på följande sätt: 1. Kylvattenintag skall vara placerat nära fartygets centerlinje och långt akterut om möjligt. 2. Som riktvärde för konstruktionen skall bottenbrunnens volym vara omkring en kubikmeter för varje 750 kW maskineffekt för fartyget, inberäknat effekten av de hjälpmaskiner som är nödvändiga för fartygets drift. 3. Brunnen skall vara tillräckligt hög för att tillåta isen att samla sig ovanför inloppsröret. 4. Ett avloppsrör för kylvatten, vilket tillåter avlopp av hela kylvattenkapaciteten, skall anslutas till brunnen. 5. Bottensilens hålarea skall inte vara mindre än fyra (4) gånger tvärsnittsarean av inloppsröret. Om det är svårt att möta kraven i punkterna 2 och 3 ovan, kan två mindre brunnar arrangeras för alternerande intag och utläpp av kylvatten. Arrangemanget i övrigt skall vara som ovan. Värmeslingor kan installeras i brunnens eller brunnarnas övre del. Arrangemang för användning av ballastvatten för kylning kan vara till nytta som reserv i ballastkondition men kan inte accepteras som ersättning för de sjövattensbrunnar som beskrivits ovan.

text: Bihang

text: Regel 9

text: Propellrar

text: 1. Brottöjningen av propellermaterialet skall vara minst 19 % och helst 22 % för en provstav med en mätlängd = 5 d och slagsegheten vid Charpy V-prov skall vara minst 2,1 kpm vid -10°C.

text: 2. Bredden c och tjockleken t av propellerbladets tvärsektioner bestämmes så att:

text: a) vid radien 0,25 D/2, för propellrar med fasta blad

text: 2 2,70 Ps

text: ct = (20000 +22000M) σb •(0,65 +0,7 • H/D) Z • n

text: b) vid radien 0,35 D/2, för propellrar med vridbara blad

text: 2 2,15 Ps

text: ct = (20000 +23000M) σb •(0,65 +0,7 • H/D) Z • n

text: c) vid radien 0,6 D/2

text: 2 0,95 Ps

text: ct = (20000 +28000M) σb •(0,65 +0,7 • H/D) Z • n

text: där: c = längd i cm av bladets utbredda cylindriska tvärsnitt vid ifrågavarande radie t = motsvarande största tjocklek i cm vid ifrågavarande radie, H = propellerns stigning i m vid ifrågavarande radie (För propellrar med vridbara blad bör 0,7 Hnominell användas.), Ps = axelhästkrafttalet enligt Regel 2.5, n = propellervarvtalet r/min, M = ismomentet, enligt Regel 8, Z = bladantalet, σb = propellermaterialets brottgräns i kp/mm . 3. Bladspetsens tjocklek, t, vid radien 1,0 D/2 bestämmes enligt följande formler:

text: isklass I A Super

text: 50 (16)

text: t = (20+2D) mm σb

text: isklass I A, I B och I C

text: 50 (17)

text: t = (15+2D) mm σb

text: där: D och σb är vad som ovan angivits. 4. Tjockleken av övriga sektioner bestämmes av en jämn kurva som förenar ovannämnda sektioners tjocklekar. 5. Där den erhållna bladtjockleken är mindre än klassregel-tjockleken, skall den sistnämnda användas. 6. Bladkanternas tjocklek får ej vara mindre än 50 % av den beräknade spetstjockleken t, mätt vid 1,25 t från kanten. För propellrar med vridbara blad i kombination

text: med maskiner, som inte kan reverseras, gäller detta endast bladens ledande kant. 7. Navmekanismens hållfasthet skall i en propeller med vridbara blad vara 1,5 gånger större än bladets hållfasthet, då bladet antages vara belastat vid radien 0,9 D/2 i dess svagaste riktning.

text: Regel 10

text: Axelledning och kuggväxlar

text: 1. Propelleraxel

text: Propelleraxelns diameter vid aktre hylslagret får inte vara mindre än

text: σb • ct (18) ds =10,83 σy

text: där: σb = propellerbladets brottgräns i 2 kp/mm , 2 ct = värdet som erhållits enligt formel (13),

text: σy = sträckgränsen i kp/mm för propelleraxelns material. Om propellernavets diameter är större än 0,25 D skall följande formel användas:

text: σb • ct (19) ds =11,53 σy

text: där: σb och σy som ovan angivits

text: 2 ct = värdet som erhållits enligt formel (14).

text: Om den erhållna diametern för propelleraxeln är mindre än klassregeldiametern, skall den sistnämnda användas. Axelns änddiametrar kan minskas enligt klassreglerna.

text: 2. Mellanaxlar

text: Diametern, di, av mellanaxlar och tryckaxlar i fristående lager får inte vara mindre än:

text: di = 1,1•dklassregel för isklass I A Super För isklasserna I A, I B och I C fordras ingen förstärkning dvs. klassregeldiametern användes.

text: 3. Reduktionsväxlar

text: För beräkning av den största tillåtna kuggbelastningen vid maximalt axelhästkrafttal Ps enligt Regel 2.5, skall följande belastningsfaktor, Ki, användas:

text: N Ki = K 2

text: M h (20)

text: I R N+ I1+ Ih R

text: där: K = klassregel-belastningsfaktorn, M = ismomentet enligt Regel 8, N = 0,716 Ps/n där: Ps = axelhästkrafttalet enl. Regel 2.5, n = motsvarande motorvarvtal r/min.

text: R = reduktionsfaktor; förhållandet mellan inkommande axels varvtal och utgående axels varvtal, Ih = masströghetsmomentet av de maskinkomponenter som roterar med det högre varvtalet,

text: I1 = masströghetsmomentet av de maskinkomponenter som roterar med det lägre varvtalet, propellern inkluderad med 30 % tillägg för vatten (Ih och I1 bör uttryckas i samma dimension).


title: Sjöfartsverkets kungörelse om tillämpningen av 1983 års ändringar till 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss

text: utfärdad den 21 maj 1986. 1.1

text: Sjöfartsverket föreskriver med stöd av förordningen (

text: ) om säkerheten på fartyg följande. Reglerna i 1983 års ändringar - utom såvitt avser kapitel II-2 - till 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS-74) skall, från och med den 1 juli 1986, på sätt som framgår av texten till ändringarna, ersätta eller komplettera motsvarande regler i 2 SOLAS-74 såsom denna konvention ändrats genom 1978 års 3 4 protokoll och 1981 års ändringar . 5 Vid tillämpningen av reglerna i 1983 års ändringar till SOLAS-74 skall de föreskrifter som utfärdats av sjöfartsverket för att fylla ut reglerna i 1960 års och 1974 års internationella konventioner om säkerheten för människoliv till sjöss fortfarande gälla i den mån de inte strider mot de nya reglerna.

text: KAJ JANÉRUS Bengt Erik Stenmark (Sjöfartsinspektionen)

text: Reglerna i kapitel II-2 i 1983 års ändringar har satts i kraft per den 1 juli 1986 genom sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1985:24

text: ) om brandskydd på fartyg som omfattas av 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss.2 Reglerna i SOLAS-74 har satts i kraft genom sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1980:8

text: ) om tillämpningen av 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss.3 Reglerna i 1978 års protokoll har satts i kraft genom sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1981:11

text: ) om tillämpningen av 1978 års protokoll till 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss.4 Reglerna i 1981 års ändringar till SOLAS-74 har satts i kraft genom sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1984:14

text: ) om tillämpningen av 1981 års ändringar till 1974 års internationella konvention om säkerheten för människoliv till sjöss m. m.5 1983 års ändringar har försäljningsnummer 096 83.10.E och kan beställas från IMO, publications Section, 4 Albert Embankment, London SE1 7SR. Från IMO kan även beställas 1981 års ändringar med försäljningsnummer 092 82.01.E.

text: Utgivare: Johan Franson, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X


title: Sjöfartsverkets kungörelse med föreskrifter om ändring i sjöfartsverkets kungörelse (1973:A9) om lyftinrättningar på fartyg

text: utfärdad den 2 juni 1988. SFH

text: Sjöfartsverket föreskriver med stöd av

text: 6 kap. 13 § fartygssäkerhetsförordningen (1988:594)

text: i fråga om sjöfartsverkets kungörelse (1973:A9) om lyftinrättningar på fartyg

text: dels att avsnitt 13.8 punkt 1 i bilaga till kungörelsen skall ha nedan angiven lydelse, dels att det i bilaga till kungörelsen avsnitt 13.8 skall införas en ny punkt 2 av följande lydelse.

text: 13.8.1 Fortlöpande kontroll av lyftinrättning såsom kran och lyftredskap skall utföras enligt tillverkarens anvisningar. Anteckning om sådan kontroll skall ske i skepps- eller maskindagbok. 13.8.2 Med fortlöpande kontroll avses en okulär granskning och i förekommande fall erforderliga funktionsprov och underhållsåtgärder t. ex. smörjning av linor och justering av bromsar.

text: Denna kungörelse träder i kraft den 1 juli 1988.

text: Utgivare: Johan Franson, Sjöfartsverket, Norrköping. ISSN 0347-531X