title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet logistik i gymnasieskolan och
inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet logistik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Logistik

text: Logistik handlar om flödet av varor och tjänster från tillverkare till slutlig användare, där alla delar av distributionskedjan och logistiska samband samordnas till en helhet. I ämnet ingår varusortiment, lagerhållning och utrustning som används i samband med varuhantering. Centralt i ämnet är arbetsmiljö, säkerhet och hållbar utveckling.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet logistik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att planera och utföra arbetsuppgifter inom logistik på ett rationellt och resurssnålt sätt. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om varu- och logistikflöden från tillverkare till slutlig användare samt logistikens roll i distributionskedjan. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att på ett yrkesmässigt sätt välja och använda relevant material, teknik och utrustning samt arbeta på ett hållbart och säkert sätt. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att reflektera över sina erfarenheter. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att ta eget ansvar och samarbeta med andra. Genom praktiska övningar och ett undersökande arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utföra arbetsuppgifter och använda olika arbetsmetoder inom logistik. Undervisningen ska lämna utrymme för yrkesetiska frågor samt ge eleverna möjlighet att finna handlingsalternativ till problem och situationer som kan uppstå i yrkesrollen. Därigenom ska undervisningen stärka elevernas tilltro till den egna förmågan att använda problemlösning som både mål och medel. I undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att använda digitala verktyg för att söka information från olika källor samt att granska, tolka och värdera dessa.

text: Undervisningen i ämnet logistik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om varuflöden, logistiska samband samt logistikens roll inom handels- och tjänstesektorn. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom lager, logistik och varuhantering med relevant material, teknik och utrustning. – Förmåga att arbeta på ett hållbart och säkert sätt.

text: Nivåer i ämnet logistik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: LOGS1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet logistik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Logistikens roll i företaget. – Transportlösningar från producent till konsument. – Hur varulager och leveranser kan organiseras och struktureras. – Lagerfunktioner, lagerhållning samt lagrets olika avdelningar och arbetsuppgifter. – Transportplanering och leveransbevakning. – Varuhantering, till exempel varumottagning och avprickning mot följesedel. – Lager- och logistikarbete, till exempel olika plockmetoder. – Användning av digital och teknisk utrustning, till exempel pallyft, etiketter för märkning av varor och digitala informationssystem. – Hur arbetsuppgifter kan utföras på ett hållbart och säkert sätt. – Ergonomisk arbetsmiljö och hur utrustning och hjälpmedel kan underlätta arbetet.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: LOGS2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet logistik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Logistikens roll i olika typer av företag och branscher, till exempel i livsmedels- eller konfektionsbranschen. – Hur logistik- och varuflöden samt varulager organiseras och optimeras. – Leveransservice, lagerstyrning och uppföljning av lagerbindning. – Planering och kontroll av försörjningskedjor, till exempel varuflöden. – Lager- och logistikarbete, däribland organisering av lager, struktur och arbetsorganisation. – Användning av hjälpmedel och utrustning i arbetet samt i samband med planering av varuhantering. – Resurshantering. Optimering av ledtider och lönsamhet med utgångspunkt i frågor om hållbarhet, däribland förpackningshantering. – Riskbedömning av aktuell arbetsuppgift, med hänsyn till arbetsmiljö, ergonomi och miljömässig hållbarhet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och

text: sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om varuflöden, logistiska samband samt om logistikens roll inom handels- och tjänstesektorn. Eleven planerar, organiserar och utför arbetsuppgifter inom lager, logistik och varuhantering på ett i huvudsak fungerande sätt. Dessutom använder eleven med viss skicklighet relevant material, teknik och utrustning. Eleven använder på ett godtagbart sätt arbetsmetoder som främjar hållbarhet och en säker arbetsmiljö.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om varuflöden, logistiska samband samt om logistikens roll inom handels- och tjänstesektorn. Eleven planerar, organiserar och utför arbetsuppgifter inom lager, logistik och varuhantering på ett fungerande sätt. Dessutom använder eleven med god skicklighet relevant material, teknik och utrustning. Eleven använder på ett gott sätt arbetsmetoder som främjar hållbarhet och en säker arbetsmiljö.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om varuflöden, logistiska samband samt om logistikens roll inom handels- och tjänstesektorn. Eleven planerar, organiserar och utför arbetsuppgifter inom lager, logistik och varuhantering på ett väl fungerande sätt. Dessutom använder eleven med mycket god skicklighet relevant material, teknik och utrustning. Eleven använder på ett mycket gott sätt arbetsmetoder som främjar hållbarhet och en säker arbetsmiljö.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet skogsbruk i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet skogsbruk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

type: paragraf

text: Skogsbruk

type: rubrik

text: Ämnet skogsbruk behandlar skogsskötsel och naturvård i skogen. Ämnet handlar om skogens ekonomiska, ekologiska och sociala värden. I ämnet ingår teknisk utrustning som används inom området.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet skogsbruk ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om skogsskötsel och naturvård samt förmåga att utföra arbetsuppgifter i skogen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur skogen kan brukas för olika syften. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om skogen som ekosystem samt om skogens naturvärden och sociala värden. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förståelse av skogens ekonomiska betydelse och samspelet mellan natur och människa. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om svenska trädslag och deras egenskaper. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur olika skötselåtgärder kan bidra till att öka skogens produktionsförmåga och till att främja natur- och kulturvärden. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om olika skador och skadegörare på växande träd och virke samt hur skadorna kan förebyggas. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter inom skogsskötsel och naturvård på ett ergonomiskt riktigt och säkert sätt samt med hänsyn till miljön. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att använda och vårda teknisk utrustning inom skogsbruk. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Praktiskt arbete samt ett undersökande och problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet till fältstudier i olika skogsmiljöer. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över och kommunicera om skogens ekonomiska, ekologiska och sociala värden samt om olycksrisker och säkerhetsåtgärder i samband med skogsarbete.

text: Undervisningen i ämnet skogsbruk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om skogsbrukets ekonomiska betydelse samt om skogens naturvärden och sociala värden. – Kunskaper om svenska trädslags egenskaper och användningsområden samt om skötselåtgärder inom skogsbruk. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom skogsbruk och naturvård på ett ergonomiskt riktigt och säkert sätt.

text: Nivåer i ämnet skogsbruk

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SKOB1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skogsbruk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Skogens olika värden, till exempel ekonomiskt som skogsråvara, ekologiskt som en viktig biotop för flera arter och socialt som rekreation för människan. – Skogsskötsel samt natur- och kulturvård. – Vanliga växter och djur i svensk skogsmark. – Svenska skogsträd samt deras egenskaper och användning. – Skötselåtgärder för olika syften inom skogsbruk. – Vanliga skador och skadegörare på växande träd. – Arbete med plantering och röjning enligt instruktion. – Orientering i skog och mark med hjälp av karta, kompass och gps. – Funktion och säkerhet hos ett urval av redskap och annan teknisk utrustning. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med skogsskötsel. – Brandförebyggande åtgärder. – Lagar och andra bestämmelser, däribland

text: skogsvårdslagen

text: . – Allemansrätten.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: SKOB2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skogsbruk på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Skogsbruksplanens innehåll och hur den används. – Olika hänsynstaganden inom skogsbruket, däribland avkastningskrav samt hänsyn till naturvärden, kulturvärden och sociala värden. – Skogsskötsel med natur- och kulturmiljövård. Biologisk mångfald i skogen och ståndortsanpassat skogsbruk. – Produktionscykeln i skogen samt föryngringsmetoder och skötselåtgärder. – Virke och virkessortiment. – Vanliga skador och skadegörare på växande träd och virke samt förebyggande åtgärder. – Markberedning och dess betydelse för plantornas etablering och tillväxt. – Växtnäringsämnen och metoder för skogsgödsling. – Planteringsarbete med olika metoder och redskap.

text: – Röjningsarbete i olika typer av bestånd. Stamval vid röjning och gallring. – Läsning och tolkning av traktdirektiv. – Användning av redskap och teknisk utrustning för arbetsuppgifter inom skogsbruk. – Säkerhet och risker vid arbete inom skogsskötsel. Skyddsutrustning. – Mätinstrument och grundläggande mätmetoder för att mäta höjder, lutningar och avstånd inom skogsbruk. Enklare beräkningar. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med aktuella arbetsuppgifter. – Brandförebyggande åtgärder. – Lagar och andra bestämmelser som gäller aktuella arbetsuppgifter.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven beskriver på ett mycket enkelt sätt skogsbrukets ekonomiska betydelse samt skogens naturvärden och sociala värden. Eleven visar vissa kunskaper om olika trädslags egenskaper och användningsområden samt om skötselåtgärder inom skogsbruk. Eleven utför arbetsmoment inom skogsbruk och naturvård på ett ergonomiskt riktigt och säkert sätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver på ett enkelt sätt skogsbrukets ekonomiska betydelse samt skogens naturvärden och sociala värden. Eleven visar kunskaper om olika trädslags egenskaper och användningsområden samt om skötselåtgärder inom skogsbruk. Eleven utför arbetsmoment inom skogsbruk och naturvård på ett ergonomiskt riktigt och säkert sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver på ett utvecklat sätt skogsbrukets ekonomiska betydelse samt skogens naturvärden och sociala värden. Eleven visar goda kunskaper om olika trädslags egenskaper och användningsområden samt om skötselåtgärder inom skogsbruk. Eleven utför arbetsmoment inom skogsbruk och naturvård på ett ergonomiskt riktigt och säkert sätt.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet skärande bearbetning i
anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet skärande bearbetning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Skärande bearbetning

text: Ämnet skärande bearbetning behandlar tekniker och utrustning som används för att bearbeta och sammanfoga olika material. I ämnet ingår också skötsel och underhåll av verkstadsteknisk utrustning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet skärande bearbetning ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra arbetsuppgifter inom skärande bearbetning och sammanfogning av material. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika materials egenskaper samt de tekniker och metoder som används för att bearbeta dem. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om den tekniska utrustningens funktion, konstruktion och användningsområden. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta och underhålla material och utrustning. Detta innefattar även funktions- och säkerhetskontroller. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att följa instruktioner och utföra arbetsuppgifter på ett säkert och hållbart sätt. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om industrins användning av naturresurser och industrins påverkan på miljön. Praktiskt arbete ska genomsyra undervisningen. Ett undersökande och problemlösande arbetssätt ska också ingå. Undervisningen ska stimulera elevernas lust till lärande och utveckling inom området. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera om arbetet samt ges möjlighet att presentera och reflektera över resultatet. Undervisningen ska även inkludera digitala arbetssätt.

text: Undervisningen i ämnet skärande bearbetning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om material, tekniker och verkstadsteknisk utrustning som används inom skärande bearbetning. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom skärande bearbetning av material på ett säkert sätt. – Förmåga att hantera och underhålla verkstadsteknisk utrustning.

text: Nivåer i ämnet skärande bearbetning

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: SKAA1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skärande bearbetning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Materialkunskap inom skärande bearbetning. – Orientering om tekniker och metoder inom skärande bearbetning. – Verktyg och teknisk utrustning som används i samband med skärande bearbetning. – Enkla arbetsuppgifter inom skärande bearbetning, till exempel svarvning, fräsning, borrning, gängning, gradning och filning. – Utförande av enkla arbetsuppgifter inom skärande bearbetning utifrån skisser, ritningar och instruktioner. – Funktions- och säkerhetskontroller. – Säkerhet vid utförande av arbetsuppgifter, däribland användning av skyddsutrustning samt säkerhet runt maskiner, brandskydd och säkerhet vid hantering av material. – Olycksrisker, förebyggande åtgärder och första hjälpen. – Ergonomiska arbetssätt i verkstadsmiljö. – Miljöhänsyn i arbetet, däribland källsortering av material. – Skötsel och underhåll av material och verkstadsutrustning enligt underhållsinstruktioner och säkerhetsföreskrifter.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SKAA2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skärande bearbetning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Materialkunskap inom skärande bearbetning. – Tekniker och metoder inom skärande bearbetning. – Funktion, konstruktion och användningsområden för teknisk utrustning. – Enkla arbetsuppgifter inom skärande bearbetning, till exempel svarvning, fräsning, borrning, gängning, gradning och filning. – Val av material och enklare beräkning av materialåtgång. – Enklare beräkningar av skärdata. – Utförande av enkla arbetsuppgifter inom skärande bearbetning utifrån skisser, ritningar och instruktioner. – Funktions- och säkerhetskontroller. – Säkerhet vid utförande av arbetsuppgifter, däribland användning av skyddsutrustning, säkerhet runt maskiner, elsäkerhet och hantering av material. – Ergonomiska arbetssätt i verkstadsmiljö. – Hantering av restavfall samt källsortering och återvinning av material.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om material, tekniker och verkstadsteknisk utrustning. Eleven utför med visst handlag arbetsuppgifter inom skärande bearbetning av material. Dessutom arbetar eleven på ett säkert sätt. Eleven hanterar och underhåller utrustningen med visst handlag.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om material, tekniker och verkstadsteknisk utrustning. Eleven utför med relativt gott handlag arbetsuppgifter inom skärande bearbetning av material. Dessutom arbetar eleven på ett säkert sätt. Eleven hanterar och underhåller utrustningen med relativt gott handlag.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om material, tekniker och verkstadsteknisk utrustning. Eleven utför med gott handlag arbetsuppgifter inom skärande bearbetning av material. Dessutom arbetar eleven på ett säkert sätt. Eleven hanterar och underhåller utrustningen med gott handlag.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet skötsel av utemiljöer i
anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet skötsel av utemiljöer finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Skötsel av utemiljöer

text: Ämnet skötsel av utemiljöer behandlar underhåll och skötsel av utemiljöer som parker, bostadsgårdar och friluftsområden. Ämnet omfattar skötselplaner, teknikanvändning och miljöhänsyn.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet skötsel av utemiljöer ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att sköta utemiljöer på ett yrkesmässigt sätt utifrån biologiska faktorer och kvalitetskrav. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om olika utemiljöer samt om deras funktion och användning. Den ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta växter med hänsyn till växternas funktion, utseende och skötselbehov samt att sköta och underhålla växtbäddar, grönytor, hårdgjorda ytor och parkutrustning. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om skötselplaner och om hur de används. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av de gröna miljöernas rekreationsvärden och biologiska värden samt kunskaper om växternas funktion och estetiska uttryck. Undervisningen ska därigenom leda till att eleverna utvecklar förmåga att sköta utemiljöer med hänsyn till dessa värden samt kunskaper om hur olika skötselåtgärder kan bidra till att främja biologisk mångfald. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att bedöma resultat av och kvalitet på genomfört arbete. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att utföra skötselåtgärder med hantverksmässiga metoder samt med hjälp av teknisk utrustning. Eleverna ska därför ges möjlighet att utveckla förmåga att välja, använda och vårda handredskap och trädgårdsteknisk utrustning. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett ergonomisk och säkert sätt samt med hänsyn till miljön. Praktiskt arbete, fältstudier samt ett undersökande och problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över och kommunicera med andra om en anläggnings estetiska uttryck, växternas utveckling och kvalitet samt resultatet av genomfört arbete.

text: Undervisningen i ämnet skötsel av utemiljöer ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika utemiljöer och deras funktioner. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom underhåll och skötsel av utemiljöer på ett säkert sätt. – Förmåga att hantera utrustning inom skötsel av utemiljöer.

text: Nivåer i ämnet skötsel av utemiljöer

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: SKOE1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skötsel av utemiljöer på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Utemiljöns funktion för olika brukargrupper. Anpassning av skötselåtgärder efter utemiljöns funktion. – Hur olika skötselåtgärder påverkar växters utveckling och tillväxt. – Läsning och tolkning av skötselplaner. – Underhåll och skötsel av gräsytor, till exempel klippning, vattning och gödsling. – Underhåll och skötsel av planteringsytor, till exempel ogräsbekämpning och putsning av rabatter. – Underhåll och skötsel av hårdgjorda ytor, till exempel sopning, ogräsbekämpning och rengöring av ytor. – Underhåll och skötsel av parkutrustning, till exempel parkbänkar, trädäck och odlingslådor. – Snö- och halkbekämpning. – Användning och skötsel av handredskap, verktyg och teknisk utrustning. – Säkerhet, ergonomi och arbetsmiljö i samband med underhåll och skötsel av utemiljöer. – Lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel miljölagstiftning och säkerhetsbestämmelser.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: SKOE2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet skötsel av utemiljöer på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika typer av växter, till exempel rumsbildande, marktäckande och säsongsbetonade växter. Anpassning av skötselåtgärder utifrån utemiljöns funktion och naturvärden. – Skötselåtgärder som främjar biologisk mångfald. – Skötselåtgärdernas biologiska påverkan på växter. Anpassning efter växternas biologi. – Grundprinciperna för beskärning av växter samt beskärningstidpunkt. – Hygien och rutiner för att hindra smittspridning i samband med beskärning av växter. – Läsning och användning av skötselplaner. – Underhåll och skötsel av gräsytor, till exempel kantskärning, vertikalskärning och toppdressning. – Underhåll och skötsel av planteringsytor, till exempel jordförbättring och plantering. – Beskärning av buskar och häckar. – Skötsel av hårdgjorda ytor med manuella och mekaniska metoder.

text: – Underhåll av stenbeläggningar och grusgångar. – Underhåll och skötsel av parkutrustning, till exempel lekutrustning, pergolor och staket. – Användning och skötsel av aktuella handredskap, verktyg och teknisk utrustning. – Säkerhet, ergonomi och arbetsmiljö i samband med underhåll och skötsel av utemiljöer. – Lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel miljölagstiftning samt säkerhetsbestämmelser.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven redogör mycket enkelt för olika utemiljöer och hur de används. Eleven utför arbetsmoment inom underhåll och skötsel av utemiljöer på ett delvis fungerande sätt. Eleven arbetar på ett säkert sätt. Eleven hanterar utrustning för skötsel av utemiljöer med visst handlag.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör enkelt för olika utemiljöer och hur de används. Eleven utför arbetsmoment inom underhåll och skötsel av utemiljöer på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven arbetar på ett säkert sätt. Eleven hanterar utrustning för skötsel av utemiljöer med relativt gott handlag.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utvecklat för olika utemiljöer och hur de används. Eleven utför arbetsmoment inom underhåll och skötsel av utemiljöer på ett fungerande sätt. Eleven arbetar på ett säkert sätt. Eleven hanterar utrustning för skötsel av utemiljöer med gott handlag.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet specialidrott i anpassade gymnasieskolan

text: Ämnesplanen för ämnet specialidrott finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Specialidrott

text: Ämnet specialidrott handlar om att utveckla den idrottsliga förmågan inom en specifik idrott. Det behandlar metoder och teorier samt praktiskt utövande av specifik idrott mot elitnivå. Tillsammans med ämnet tränings- och tävlingslära utgör specialidrott en helhet. Ämnet får bara anordnas på idrottsutbildningar vid riksidrottsgymnasium eller nationellt godkända idrottsutbildningar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet specialidrott ska syfta till att eleverna utvecklar sin idrottsliga förmåga inom en specifik idrott. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att genomföra tränings- och tävlingsverksamheter och kommunicera om dessa. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om träningsmetoder, kosthållning, idrottspsykologi och andra faktorer som har betydelse för den idrottsliga prestationsförmågan. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur skador och ohälsa i samband med tävling- och träning kan förebyggas och behandlas. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om regler och normer i samband med träning och tävling. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samarbeta med andra i samband med träning och tävling. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om människans beteende som individ, grupp- och lagmedlem samt om hur samverkan och kommunikation i tränings- och tävlingssammanhang kan bidra till den idrottsliga utvecklingen. Undervisningen ska synliggöra och lämna utrymme för diskussion om och reflektion över kroppsideal och andra normer som utgår ifrån kulturer som kan förekomma i tränings- och tävlingsmiljöer. På så sätt ska undervisningen motverka diskriminerande föreställningar och bidra till att människors olika förutsättningar respekteras. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att reflektera över idrottsrörelsens betydelse i samhället. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att delta i olika idrottsverksamheter och på så sätt få erfarenhet av elitidrott och träning mot elitnivå.

text: Undervisningen i ämnet specialidrott ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att utöva en specifik idrott på elitnivå. – Förmåga att använda träningsmetoder för att utveckla prestationsförmågan i en specifik idrott. – Kunskaper om skador och skadeförebyggande träning.

text: Nivåer i ämnet specialidrott

text: Nivå 1, 200 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: SPEA1N0I

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet specialidrott på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Regler, taktik och teknik inom den specifika idrotten. – Fysiska tester utifrån krav- och kapacitetsanalys i den specifika idrotten. – Praktiskt utförande av träningsmetoder för uthållighet, styrka, rörlighet, snabbhet och koordination. – Reflektion över resultatet av träningen utifrån prestationsutveckling. – Olika faktorer som påverkar den fysiska, psykiska och sociala hälsan, till exempel kosthållning, sömn och stress. – Faktorer i tränings- och tävlingssammanhang som påverkar den fysiska och psykiska prestationsförmågan. – Metoder för hur skadeförebyggande träning kan genomföras. – Kommunikation och samarbete som syftar till utveckling av idrottsprestationen.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SPEA2N0I

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet specialidrott på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Genomförande av och reflektion över individuellt anpassade träningsoch tävlingsprogram utifrån prestationsanalyser. – Val av samt genomförande av träningsmetoder baserade på den egna utvecklingen. – Fördjupning av tekniska och taktiska färdigheter i den specifika idrotten. – Utformning av träningsplanering för att förebygga överträning och skador. – Medier, till exempel hantering av sociala medier i tränings- och tävlingssammanhang. – Normer som påverkar idrottsutövande, till exempel föreställningar om kön och kroppsideal. – Förberedelsens betydelse för tävlingsprestationen, till exempel prestationsberedskap, prestationstillstånd och prestationsförmåga. – Psykisk ohälsa i samband med elitidrott. – Kommunikation och samarbete som syftar till utveckling av idrottsprestationen.

text: – Tränings- och tävlingsverksamhet inom idrotten i ett nationellt perspektiv.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: SPEA3N0I

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet specialidrott på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Planering, genomförande av samt kommunikation avseende individuellt anpassade tränings- och tävlingsprogram baserade på den individuella utvecklingen. – Val av samt genomförande av träningsmetoder baserade på den egna utvecklingen. – Kommunikation avseende skadeförebyggande träning samt genomförande av skadeförebyggande träning. – Psykisk ohälsa i samband med elitidrott. – Kommunikation och samarbete som syftar till utveckling av idrottsprestationen. – Tränings- och tävlingsverksamhet inom idrotten i ett nationellt och internationellt perspektiv.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven genomför specifik idrott med delvis fungerande teknik och taktik. Eleven använder träningsmetoder på ett delvis fungerande sätt. I samband med detta kommunicerar eleven om resultatet. Eleven visar vissa kunskaper om skador och skadeförebyggande träning.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven genomför specifik idrott med i huvudsak fungerande teknik och taktik. Eleven använder träningsmetoder på ett i huvudsak fungerande sätt. I samband med detta kommunicerar eleven om resultatet. 4 Eleven visar kunskaper om skador och skadeförebyggande träning.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven genomför specifik idrott med fungerande teknik och taktik. Eleven använder träningsmetoder på ett fungerande sätt. I samband med detta kommunicerar eleven om resultatet. Eleven visar goda kunskaper om skador och skadeförebyggande träning.


text: Ämnesplanen för ämnet svenska finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svenska

text: Ämnet svenska behandlar olika former av kommunikation mellan människor. Kärnan i ämnet är språket och litteraturen. Genom språket och med hjälp av skönlitteratur och andra typer av texter lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera i tal och skrift. Undervisningen ska ge eleverna rikliga tillfällen att tala, lyssna, skriva och läsa. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att anpassa språket till olika sammanhang och syften. Undervisningen ska stimulera elevernas kreativitet, fantasi och lust att skapa med hjälp av språket, enskilt och tillsammans med andra. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att bygga upp en tillit till sin egen språkliga förmåga och utveckla de språkliga redskap som behövs för vardagslivet samt för arbets- och samhällslivet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förståelse av vad som kännetecknar olika slags texter och hur de är uppbyggda. Undervisningen ska lyfta fram skönlitteraturens estetiska värde och stimulera eleverna att använda skönlitteratur och andra typer av texter samt teater och film som en källa till förståelse av egna och andra människors erfarenheter och livsvillkor. Undervisningen ska även bidra till elevernas bildning, stimulera deras läsintresse och stödja deras personliga utveckling. Eleverna ska ges möjlighet att i skönlitteraturen se såväl det särskiljande som det allmänmänskliga i tid och rum. På så sätt ska undervisningen utmana eleverna till nya tankesätt och öppna för nya perspektiv. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att reflektera över det svenska språket och språkanvändning. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar strategier för att söka, sammanställa och kritiskt granska information från olika källor. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna förbereds för ett aktivt deltagande i samhället. I det ingår att kunna ta välgrundade beslut, påverka demokratiska beslutsprocesser, formulera och framföra åsikter samt bemöta andras åsikter.

text: Undervisningen i ämnet svenska ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att kommunicera i tal och skrift. – Förmåga att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter. – Förmåga att reflektera över det svenska språket och språkanvändning.

text: Nivåer i ämnet svenska

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på de kunskaper anpassade grundskolan ger eller motsvarande. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: SVES1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenska på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i och inför grupp. Samspel i en dialog. Att formulera och bemöta argument samt att sammanfatta huvuddragen i vad som sagts. – Hjälpmedel för att planera och genomföra muntliga framställningar. Att ta emot och ge respons på egna och andras muntliga framställningar. – Skriftlig framställning av olika typer av texter för att beskriva, berätta, instruera, lära och reflektera. Strategier för att skriva olika typer av texter som är anpassade till syfte, mottagare och sammanhang. Bearbetning av egna texter till innehåll och form. Att ta emot och ge respons på egna och andras texter. – Ordkunskap och språkriktighet. Hjälpmedel för stavning och ordförståelse. – Läsning av och samtal om enkla sakprosatexter. Texternas syfte, innehåll och uppbyggnad. Lässtrategier för att förstå innehåll i sakprosatexter. Språkliga strategier för att minnas och lära. – Läsning av och samtal om skönlitterära texter författade av såväl kvinnor som män. Reflektion över texternas innehåll, språk och stil. Berättarteknik i skönlitteratur, film och andra medier. Lässtrategier för att förstå skönlitterära texter. – Svenska språkets ordförråd och struktur. Hur ord och fraser samspelar i språket. – Svenska språket och språkanvändning med särskild betoning på språklig variation. Hur språkanvändningen varierar mellan olika grupper av människor. Skillnader mellan formellt och informellt språkbruk. – Strategier för informationssökning i olika medier och källor. Att bedöma informationens trovärdighet och relevans.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SVES2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenska på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig information och argumentation, i och inför grupp. Hur språk, innehåll och disposition kan anpassas till syfte, mottagare och samman-

text: hang samt hur en muntlig presentation kan göras intressant och övertygande. Hjälpmedel som stöd vid muntliga framställningar. – Skriftlig framställning av berättande, informerande och argumenterande texter. Hur dessa texttyper är uppbyggda. Bearbetning av egna texter till innehåll och form. Citat- och referatteknik. – Ordkunskap och språkriktighet. Hjälpmedel för stavning och ordförståelse. – Läsning av och samtal om olika typer av sakprosatexter. Texternas syfte, innehåll och uppbyggnad. Lässtrategier för att förstå innehållet i olika typer av sakprosatexter. – Läsning av och samtal om skönlitterära texter från olika tider. Reflektion över texternas innehåll, språk och stil. Lässtrategier för att förstå skönlitterära texter. – Några betydelsefulla skönlitterära verk samt de historiska och kulturella sammanhang som verken har tillkommit i. – Det svenska språkets grammatik, däribland hur ord, fraser och satser är uppbyggda samt hur de samspelar i språket. – Svenska språket och språkanvändning med särskild betoning på språkförhållanden i Sverige. De nationella minoritetsspråken i Sverige samt svenskt teckenspråk. Flerspråkighet och dess betydelse för individ och samhälle. – Strategier för informationssökning i olika medier och källor. Att bedöma informationens trovärdighet och relevans. Innebörden av desinformation och propaganda.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på ett mycket enkelt sätt. Eleven visar grundläggande läsförståelse samt för mycket enkla resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter. Eleven för mycket enkla resonemang om det svenska språket och om språkanvändning.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på ett enkelt sätt. Eleven visar grundläggande läsförståelse samt för enkla resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter. Eleven för enkla resonemang om det svenska språket och om språkanvändning.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på ett utvecklat sätt. Eleven visar grundläggande läsförståelse samt för utvecklade resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter. Eleven för utvecklade resonemang om det svenska språket och om språkanvändning.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet svenska i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svenska

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet svenska

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: SVES1N0

text: Centralt innehåll

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SVES2N0

text: Centralt innehåll

text: hang samt hur en muntlig presentation kan göras intressant och övertygande. Hjälpmedel som stöd vid muntliga framställningar. – Skriftlig framställning av berättande, informerande och argumenterande texter. Hur dessa texttyper är uppbyggda. Bearbetning av egna texter till innehåll och form. Citat och referatteknik. – Ordkunskap och språkriktighet. Hjälpmedel för stavning och ordförståelse. – Läsning av och samtal om olika typer av sakprosatexter. Texternas syfte, innehåll och uppbyggnad. Lässtrategier för att förstå innehållet i olika typer av sakprosatexter. – Läsning av och samtal om skönlitterära texter från olika tider. Reflektion över texternas innehåll, språk och stil. Lässtrategier för att förstå skönlitterära texter. – Några betydelsefulla skönlitterära verk samt de historiska och kulturella sammanhang som verken har tillkommit i. – Det svenska språkets grammatik, däribland hur ord, fraser och satser är uppbyggda samt hur de samspelar i språket. – Svenska språket och språkanvändning med särskild betoning på språksituationen i Sverige. De nationella minoritetsspråken i Sverige. Flerspråkighet och dess betydelse för individ och samhälle. – Strategier för informationssökning i olika medier och källor. Att bedöma informationens trovärdighet och relevans. Innebörden av desinformation och propaganda.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


text: Ämnesplanen för ämnet svenska som andraspråk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svenska som andraspråk

text: Ämnet svenska som andraspråk behandlar olika former av kommunikation mellan människor. Kärnan i ämnet är språket och litteraturen. Genom språket och med hjälp av skönlitteratur och andra typer av texter lär människan känna sin omvärld, sina medmänniskor och sig själv. Ämnet svenska som andraspråk är ett ämne som vänder sig till elever som har svenska som andraspråk.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svenska som andraspråk ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera i tal och skrift. Undervisningen ska ge eleverna rikliga tillfällen att tala, lyssna, skriva och läsa. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att anpassa språket till olika sammanhang och syften. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla ett rikt och funktionellt andraspråk samt bidra till att eleverna utvecklar medvetenhet om vilka strategier som främjar andraspråksutveckling. Vidare ska undervisningen stimulera elevernas kreativitet, fantasi och lust att skapa med hjälp av språket, enskilt och tillsammans med andra. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att bygga upp en tillit till sin egen språkliga förmåga och utveckla de språkliga redskap som behövs för vardagslivet samt för arbets- och samhällslivet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förståelse av vad som kännetecknar olika slags texter och hur de är uppbyggda. Undervisningen ska lyfta fram skönlitteraturens estetiska värde och stimulera eleverna att använda skönlitteratur och andra typer av texter samt teater och film som en källa till förståelse av egna och andra människors erfarenheter och livsvillkor. Undervisningen ska även bidra till elevernas bildning, stimulera deras läsintresse och stödja deras personliga utveckling. Eleverna ska ges möjlighet att i skönlitteraturen se såväl det särskiljande som det allmänmänskliga i tid och rum. På så sätt ska undervisningen utmana eleverna till nya tankesätt och öppna för nya perspektiv. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att reflektera över det svenska språket och språkanvändning. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar strategier för att söka, sammanställa och kritiskt granska information från olika källor. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna förbereds för ett aktivt deltagande i samhället. I det ingår att kunna ta välgrundade beslut, påverka demokratiska beslutsprocesser, formulera och framföra åsikter samt bemöta andras åsikter.

text: Undervisningen i ämnet svenska som andraspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att kommunicera i tal och skrift. – Förmåga att läsa och reflektera över skönlitteratur och andra typer av texter. – Förmåga att reflektera över det svenska språket och språkanvändning.

text: Nivåer i ämnet svenska som andraspråk

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: SVAN1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenska som andraspråk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig framställning i och inför grupp. Samspel i en dialog. Att formulera och bemöta argument samt sammanfatta huvuddragen i vad som sagts. Strategier för att förstå och göra sig förstådd i olika typer av samtal. – Hjälpmedel för att planera och genomföra muntliga framställningar. Att ta emot och ge respons på egna och andras muntliga framställningar. – Svenska språkets uttal och uttalets betydelse för ändamålsenlig kommunikation. – Skriftlig framställning av olika typer av texter för att beskriva, berätta, instruera, lära och reflektera. Strategier för att skriva olika typer av texter som är anpassade till syfte, mottagare och sammanhang. Bearbetning av egna texter till innehåll och form. Att ta emot och ge respons på egna och andras texter. – Ordkunskap och språkriktighet. Hjälpmedel för stavning och ordförståelse. – Läsning av och samtal om enkla sakprosatexter. Texternas syfte, innehåll och uppbyggnad. Lässtrategier för att förstå innehåll i sakprosatexter. Språkliga strategier för att minnas och lära. – Läsning av och samtal om skönlitterära texter författade av såväl kvinnor som män. Reflektion över texternas innehåll, språk och stil. Berättarteknik i skönlitteratur, film och andra medier. Lässtrategier för att förstå skönlitterära texter. – Strategier för språkinlärning. Hur muntliga situationer och texter kan användas för att bygga upp ordförrådet och utveckla språket. Att utveckla och använda språkliga strategier för olika situationer och för olika syften. Reflektion över den egna strategianvändningen och språkinlärningen. – Svenska språkets ordförråd och struktur. Hur ord och fraser samspelar i språket. 3

text: – Svenska språket och språkanvändning med särskild betoning på språklig variation. Hur språkanvändningen varierar mellan olika grupper av människor. Skillnader mellan formellt och informellt språkbruk. – Strategier för informationssökning i olika medier och källor. Att bedöma informationens trovärdighet och relevans.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SVAN2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenska som andraspråk på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig information och argumentation, i och inför grupp. Hur språk, innehåll och disposition kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang samt hur en muntlig presentation kan göras intressant och övertygande. Hjälpmedel som stöd vid muntliga framställningar. Strategier för att förstå och göra sig förstådd i olika typer av samtal och presentationer. – Svenska språkets uttal och uttalets betydelse för ändamålsenlig kommunikation. – Skriftlig framställning av berättande, informerande och argumenterande texter. Hur dessa texttyper är uppbyggda. Bearbetning av egna texter till innehåll och form. Citat- och referatteknik. – Ordkunskap och språkriktighet. Hjälpmedel för stavning och ordförståelse. – Läsning av och samtal om olika typer av sakprosatexter. Texternas syfte, innehåll och uppbyggnad. Lässtrategier för att förstå innehållet i olika typer av sakprosatexter. – Läsning av och samtal om skönlitterära texter. Reflektion över texternas innehåll, språk och stil. Lässtrategier för att förstå skönlitterära texter. – Några betydelsefulla skönlitterära verk samt de historiska och kulturella sammanhang som verken har tillkommit i. – Strategier för språkinlärning. Hur muntliga situationer och texter kan användas för att bygga upp ordförrådet och utveckla språket. Reflektion över den egna språkinlärningen med tonvikt på att utveckla strategier för att stärka andraspråksutveckling. – Det svenska språkets grammatik, däribland hur ord, fraser och satser är uppbyggda samt hur de samspelar i språket. – Svenska språket och språkanvändning med särskild betoning på språkförhållanden i Sverige. De nationella minoritetsspråken i Sverige samt svenskt teckenspråk. Flerspråkighet och dess betydelse för individ och samhälle. – Strategier för informationssökning i olika medier och källor. Att bedöma informationens trovärdighet och relevans. Innebörden av desinformation och propaganda.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på ett mycket enkelt sätt. Elevens språk kan innehålla andraspråksdrag i en utsträckning som inte hindrar den muntliga och skriftliga kommunikationen. Eleven visar grundläggande läsförståelse samt för mycket enkla resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter. Eleven för mycket enkla resonemang om det svenska språket och om språkanvändning.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på ett enkelt sätt. Elevens språk kan innehålla andraspråksdrag i en utsträckning som inte hindrar den muntliga och skriftliga kommunikationen. Eleven visar grundläggande läsförståelse samt för enkla resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter. Eleven för enkla resonemang om det svenska språket och om språkanvändning.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven kommunicerar muntligt och skriftligt på ett utvecklat sätt. Elevens språk kan innehålla andraspråksdrag i en utsträckning som inte hindrar den muntliga och skriftliga kommunikationen. Eleven visar grundläggande läsförståelse samt för utvecklade resonemang om skönlitteratur och andra typer av texter. Eleven för utvecklade resonemang om det svenska språket och om språkanvändning.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet svenska som andraspråk i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svenska som andraspråk

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet svenska som andraspråk

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: SVAN1N0

text: Centralt innehåll

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SVAN2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenska som andraspråk på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Muntlig information och argumentation, i och inför grupp. Hur språk, innehåll och disposition kan anpassas till syfte, mottagare och sammanhang samt hur en muntlig presentation kan göras intressant och övertygande. Hjälpmedel som stöd vid muntliga framställningar. Strategier för att förstå och göra sig förstådd i olika typer av samtal och presentationer. – Svenska språkets uttal och uttalets betydelse för ändamålsenlig kommunikation. – Skriftlig framställning av berättande, informerande och argumenterande texter. Hur dessa texttyper är uppbyggda. Bearbetning av egna texter till innehåll och form. Citat och referatteknik. – Ordkunskap och språkriktighet. Hjälpmedel för stavning och ordförståelse. – Läsning av och samtal om olika typer av sakprosatexter. Texternas syfte, innehåll och uppbyggnad. Lässtrategier för att förstå innehållet i olika typer av sakprosatexter. – Läsning av och samtal om skönlitterära texter. Reflektion över texternas innehåll, språk och stil. Lässtrategier för att förstå skönlitterära texter. – Några betydelsefulla skönlitterära verk samt de historiska och kulturella sammanhang som verken har tillkommit i. – Strategier för språkinlärning. Hur muntliga situationer och texter kan användas för att bygga upp ordförrådet och utveckla språket. Reflektion över den egna språkinlärningen med tonvikt på att utveckla strategier för att stärka andraspråksutveckling. – Det svenska språkets grammatik, däribland hur ord, fraser och satser är uppbyggda samt hur de samspelar i språket. – Svenska språket och språkanvändning med särskild betoning på språksituationen i Sverige. De nationella minoritetsspråken i Sverige. Flerspråkighet och dess betydelse för individ och samhälle. – Strategier för informationssökning i olika medier och källor. Att bedöma informationens trovärdighet och relevans. Innebörden av desinformation och propaganda.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet svenskt teckenspråk i
anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet svenskt teckenspråk finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Svenskt teckenspråk

text: Ämnet svenskt teckenspråk behandlar kommunikation på teckenspråk. Ett välutvecklat teckenspråk är av betydelse för dövas och hörselskadades lärande, identitet och gemenskap i och utanför skolan och ökar individens möjligheter att reflektera över, värdera och ta ställning till företeelser i omvärlden.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att använda teckenspråk för att kommunicera i olika situationer. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att producera teckenspråkiga texter samt att tillägna sig och tolka olika typer av teckenspråkiga texter. På så sätt ska undervisningen främja elevernas tilltro till sin språkliga förmåga samt ge eleverna möjlighet att utveckla ett rikt språk som ger självförtroende i olika situationer och möjlighet att uttrycka sin personlighet. Undervisningen ska därigenom främja elevernas personliga utveckling. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att delta i kulturella företeelser såväl i sammanhang där det svenska teckenspråket används som i samhället i övrigt. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar sitt språk och med språket som redskap ges möjlighet att verka i samhället som aktiv samhällsmedborgare. Här ingår också att använda sig av tolk i olika kommunikationssituationer. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av de sätt på vilka teckenspråkiga texter kan skilja sig åt beroende på texttyp, syfte och mottagare samt hur en text bör vara uppbyggd och strukturerad för att fungera väl i olika sammanhang. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att reflektera över olika typer av teckenspråkiga texter. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar förmåga att söka och värdera innehåll i information från olika källor för att få tillgång till ny kunskap. På så sätt ger undervisningen möjlighet för eleverna att utveckla ett kritiskt förhållningssätt till den information de möter i samhället.

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att använda teckenspråk för att kommunicera i olika situationer. – Förmåga att producera teckenspråkiga texter i olika genrer. – Förmåga att reflektera över teckenspråkiga texter. – Förmåga att söka och värdera information från olika källor.

text: Nivåer i ämnet svenskt teckenspråk

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SVET1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Teckenspråkig framställning för olika syften och sammanhang. Strategier för att anpassa språket efter kommunikationssituation och mottagare. – Presentationstekniska hjälpmedel och hur de kan användas för att förstärka en framställning. – Svenska teckenspråkets form och struktur. Teckenbildning och satskonstruktion. – Produktion av olika typer av teckenspråkiga texter. – Avläsning, samtal om, tolkning av och reflektion över olika typer av enkla teckenspråkiga texter för kommunikation, lärande och reflektion, till exempel berättande, poetiska, instruerande och informerande texter. Texternas form och syfte. – Olika typer av språklig variation. – Hur teckenspråkstolk kan beställas och användas. – Dövas och hörselskadades livsvillkor i Sverige. Dövas och hörselskadades språkinlärning. Den egna två- eller flerspråkigheten. – Grundläggande jämförelser av texter på svenskt teckenspråk och svenska. – Strategier för att söka, värdera och kritiskt granska information från olika källor.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SVET2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet svenskt teckenspråk på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Teckenspråkig framställning för olika syften och mottagare. Strategier för att anpassa språket efter kommunikationssituation och mottagare. Diskussioner och debatter. – Svenska teckenspråkets form och struktur. – Produktion av olika typer av teckenspråkiga texter. – Avläsning, samtal om, tolkning av och reflektion över olika typer av teckenspråkiga texter för kommunikation, lärande och reflektion, till exempel berättande, poetiska, instruerande, argumenterande och informerande texter. Texternas form och syfte.

text: – Teckenspråkets uttrycksformer inom poesi samt inom scen- och bildkonst. – Språklig variation som hänger samman med till exempel ålder och kön. – Tolkanvändning och tolksituationens påverkan på samtalet. – Teckenspråkets ställning samt dövas och hörselskadades livsvillkor, kultur och historia, i Sverige och världen. Dövas och hörselskadades språkinlärning. Den egna två- eller flerspråkigheten. – Jämförelser av texter på svenskt teckenspråk och svenska. – Strategier för att söka, värdera och kritiskt granska information från olika källor.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven använder teckenspråk för att kommunicera i olika situationer på ett delvis fungerande sätt. Eleven producerar mycket enkla teckenspråkiga texter i olika genrer. Eleven för mycket enkla resonemang om teckenspråkiga texters innehåll, form och syfte. Eleven söker och värderar information från olika källor och för mycket enkla resonemang om olika källors användbarhet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven använder teckenspråk för att kommunicera i olika situationer på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven producerar enkla teckenspråkiga texter i olika genrer. Eleven för enkla resonemang om teckenspråkiga texters innehåll, form och syfte. Eleven söker och värderar information från olika källor och för enkla resonemang om olika källors användbarhet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven använder teckenspråk för att kommunicera i olika situationer på ett fungerande sätt. Eleven producerar utvecklade teckenspråkiga texter i olika genrer. Eleven för utvecklade resonemang om teckenspråkiga texters innehåll, form och syfte. Eleven söker och värderar information från olika källor och för utvecklade resonemang om olika källors användbarhet.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet sällskapsdjur i
anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet sällskapsdjur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Sällskapsdjur

text: Ämnet sällskapsdjur behandlar de djur som människan håller som följeslagare för sällskaps skull. I ämnet ingår skötsel av djur och deras vistelsemiljöer. Centralt i ämnet är djurens behov och djuretik samt lagar och andra bestämmelser som reglerar djurhållning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet sällskapsdjur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om sällskapsdjur och förmåga att arbeta med djur. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om djurens biologi, behov och naturliga beteenden. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om sällskapsdjurens ursprung och historia samt om sällskapsdjurens betydelse för människan. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att iaktta och tolka djurens beteende, utveckling, hälsa och välbefinnande samt att sköta sällskapsdjur och deras vistelsemiljöer utifrån djurens behov och välfärd. I detta ingår kunskaper om djurens näringsbehov och om utfodring av djur samt om hur skador och sjukdomar hos djur kan förebyggas. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta med sällskapsdjur på ett etiskt, hygieniskt och säkert sätt. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om djuretik samt om lagar och andra bestämmelser som gäller hygien och säkerhet. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda redskap och teknisk utrustning på ett ändamålsenligt och säkert sätt samt förmåga att följa rutiner och ta ansvar i arbete med sällskapsdjur. Praktiskt arbete och fältstudier ska ingå i undervisningen. Undervisningen ska vara av undersökande och problemlösande karaktär. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att reflektera över djuretik, hygien och säkerhet.

text: Undervisningen i ämnet sällskapsdjur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika sällskapsdjurs biologi, behov och beteenden. – Förmåga att sköta sällskapsdjur och deras vistelsemiljöer med hänsyn till djurens behov och beteende. – Förmåga att arbeta med sällskapsdjur på ett djuretiskt och säkert sätt. – Förmåga att hantera redskap och teknisk utrustning.

text: Nivåer i ämnet sällskapsdjur

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: SALS1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet sällskapsdjur på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Olika djurgrupper, till exempel däggdjur, fåglar och reptiler. Identifiering och namngivning av några djurarter. – Sällskapsdjurens biologi med betoning på exteriör och näringsbehov. – Olika djurs krav på klimat, temperatur, luftfuktighet och ljus. – Sällskapsdjurens beteende och betydelse för människan. – Fodermedel och fodermängder anpassade till olika djurslag.

text: Skötsel och djurvård

text: – Daglig skötsel, till exempel utfodring och foderhantering med anpassning till djurens specifika behov. – Skötsel av vistelseutrymmen och djuranläggningar. – Tillsyn av djur med hänsyn till djurens hälsa och välbefinnande. – Hantering av sällskapsdjur med hänsyn till säkerhet och djuretik. – Hygienrutiner, till exempel avseende rengöring av burar, matskålar och akvarium. Handhygien. Användning av skyddsutrustning. – Hantering av redskap, mätinstrument och teknisk utrustning.

text: Arbetsmiljö, säkerhetsfrågor och bestämmelser

text: – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet i samband med arbete med sällskapsdjur. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbete med sällskapsdjur, till exempel

text: djurskyddslagen

text: och miljölagstiftning. Etiska riktlinjer för hållande av sällskapsdjur.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: SALS2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet sällskapsdjur på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Biologisk grund

text: – Identifiering och namngivning av ett flertal djurarter samt grundläggande systematik. – Sällskapsdjurens biologi med betoning på fodersmältning samt olika arters behov, naturliga beteenden och krav på vistelsemiljö. – Sällskapsdjurs ursprung och domesticering. – Olika fodermedels näringsinnehåll och kvalitet. – Vatten och vattenkvalitet för olika djurslag. – Skador och sjukdomar. Hur skador och sjukdomar kan upptäckas samt förebyggande hälsovård.

text: – Smitta och smittspridning samt förebyggande smittskydd. Betydelsen av hygien för djurens hälsa och välbefinnande.

text: Skötsel och djurvård

text: – Yrkesmässig hantering och skötsel av djur i olika vistelsemiljöer med anpassning till ålder och individuella behov. – Skötsel och underhåll av vistelseutrymmen och djuranläggningar. – Kontroll av klimat. Mätning och justering av temperatur, luftfuktighet och ljus. – Tillsyn av sällskapsdjur samt bedömning av djurens hälsa och välbefinnande. – Hantering av sällskapsdjur med hänsyn till säkerhet och djuretik. – Hantering av redskap, mätinstrument och teknisk utrustning för aktuella arbetsuppgifter. – Kontroll och underhåll av teknisk utrustning, till exempel foderautomater samt värme- och ventilationssystem.

text: djurskyddslagen

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om sällskapsdjurs biologi, behov och beteenden. Eleven sköter med viss säkerhet sällskapsdjur och deras vistelsemiljöer. Eleven arbetar med sällskapsdjur på ett etiskt och säkert sätt. Eleven hanterar redskap och teknisk utrustning med visst handlag.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om sällskapsdjurs biologi, behov och beteenden. Eleven sköter med säkerhet sällskapsdjur och deras vistelsemiljöer.

text: Eleven arbetar med sällskapsdjur på ett etiskt och säkert sätt. Eleven hanterar redskap och teknisk utrustning med relativt gott handlag.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om sällskapsdjurs biologi, behov och beteenden. Eleven sköter med god säkerhet sällskapsdjur och deras vistelsemiljöer. Eleven arbetar med sällskapsdjur på ett etiskt och säkert sätt. Eleven hanterar redskap och teknisk utrustning med gott handlag.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet teater i anpassade
gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet teater finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Teater

text: Teater handlar om mötet mellan aktörer och publik, här och nu. Ämnet teater behandlar skapande och gestaltande arbete inom konstarten teater. Ämnet handlar också om sceniska uttrycksmedel som kan samverka i en teaterföreställning för att kommunicera med en publik, till exempel skådespeleri, regi och scenografi.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet teater ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om teater och teaterverksamhet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om teater som konstart, teaterns begrepp samt dess historia och roll i samhället. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i teaterämnen bidra till ett rikt kulturliv i samhället. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av hur teaterns tre hörnpelare berättelsen, berättaren och rummet samverkar samt av hur sceniska uttrycksmedel kan användas i samspel med en publik. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar färdigheter i att gestalta och använda olika sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med en publik. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att med röst, kropp och rörelse gestalta sceniska karaktärer, till exempel utifrån dramatiska texter. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet, kreativitet och skaparglädje samt bidra till att eleverna utvecklar lyhördhet och samarbetsförmåga i samband med gestaltningsarbetet. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kännedom om lagar och andra bestämmelser inom teaterområdet. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att diskutera etiska frågeställningar samt utveckla förmåga att arbeta med hänsyn till ergonomi och arbetsmiljö. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö. Eftersom fysisk närhet kan vara en stor del i teater ska undervisningen dessutom ha sin utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Fältstudier, praktiskt gestaltningsarbete och ett problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges möjlighet att, både individuellt och i grupp, reflektera över det egna skapandet. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att uppleva olika teaterformer.

text: Undervisningen i ämnet teater ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om teater som konstart och verksamhet. – Förmåga att använda röst, kropp och rörelse i scenisk gestaltning. – Förmåga att samspela i gestaltning. – Färdigheter i att använda olika sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med en publik.

text: Nivåer i ämnet teater

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: TEAE1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet teater på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Teatern som konstart och dess roll i samhället, till exempel hur teatern har speglat och speglar sin samtid. – Teaterns tre hörnpelare berättelsen, berättaren och rummet. – Grundläggande begrepp inom teater, till exempel manus, regi och scenografi. – Orientering om lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel bestämmelser om upphovsrätt och arbetsmiljö. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. – Etiska frågeställningar i teaterarbete, till exempel avseende samtycke, tillit och trygghet. – Röst, kropp och rörelse som medel för att uttrycka sig på scenen. – Olika sätt att bygga upp en scenisk berättelse, till exempel utifrån manus och regi. – Gestaltning av sceniska karaktärer. – Samarbete och lyhördhet i det sceniska arbetet. – Introduktion till användning av sceniska uttrycksmedel, däribland scenografi, kostym, ljud och ljus i gestaltningsarbetet för att kommunicera med en publik.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: TEAE2N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet teater på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Teatern som konstart och dess roll i samhället, till exempel hur teatern har speglat och speglar sin samtid. – Områdesspecifika begrepp inom teater. – Lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel bestämmelser om upphovsrätt och arbetsmiljö. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. – Röst, kropp och rörelse som medel för att uttrycka sig i olika former av gestaltningsarbete. – Rörelseövningar, avspänningstekniker och röstövningar.

text: – Olika sätt att bygga upp en scenisk berättelse, till exempel genom improvisation i gestaltningsarbetet. – Den dramatiska textens form och innehåll. – Gestaltning av sceniska karaktärer med utgångspunkt i dramatiska texter. – Några historiska sceniska karaktärer och deras uttrycksmedel. – Den sceniska karaktären i samspel med andra sceniska karaktärer. – Samarbetet och lyhördheten i det sceniska arbetet. – Gestaltning med olika sceniska uttrycksmedel, däribland scenografi, kostym, ljud och ljus för att förmedla tankar, känslor och åsikter till en publik.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: TEAE3N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet teater på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Teatern som konstart och dess roll i samhället, till exempel hur teatern har speglat och speglar sin samtid. – Skapandeprocessen i gestaltningsarbetet, från idé till färdig produktion. – Områdesspecifika begrepp inom valt teaterområde. – Lagar och andra bestämmelser inom området, till exempel bestämmelser om upphovsrätt och arbetsmiljö. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet. – Röstträning för att göra sig hörd på scenen samt för att kunna kommunicera med en publik. – Improvisationsarbete med röst, kropp och rörelse för att utveckla en scenisk karaktär. – Breddning eller fördjupning inom sceniskt karaktärsarbete, till exempel i tolkning av karaktärer. – Berättelsens uppbyggnad, innehåll och rollernas karaktär som inspiration till eget arbete med sceniskt karaktärsarbete och rolltolkning. – Den sceniska karaktärens samspel med andra sceniska karaktärer och med sceniska uttrycksmedel. – Olika sätt att förmedla den sceniska karaktärens egenskaper och handlingar till en publik. – Samarbete och lyhördhet i det sceniska arbetet. – Hur olika sceniska uttrycksmedel, däribland skådespeleri och scenografi, samverkar i en produktion och i kommunikation med en publik.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och 4 sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för

text: betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör mycket enkelt för teater som konstart och verksamhet. Eleven gestaltar uttryck med röst, kropp och rörelse med delvis fungerande resultat. Eleven samspelar i gestaltning. Eleven använder på ett delvis fungerande sätt olika sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med en publik.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör enkelt för teater som konstart och verksamhet. Eleven gestaltar uttryck med röst, kropp och rörelse med i huvudsak fungerande resultat. Eleven samspelar i gestaltning. Eleven använder på ett i huvudsak fungerande sätt olika sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med en publik.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utvecklat för teater som konstart och verksamhet. Eleven gestaltar uttryck med röst, kropp och rörelse med fungerande resultat. Eleven samspelar i gestaltning. Eleven använder på ett fungerande sätt olika sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med en publik.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet teater – vald uttrycksform
i anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet teater – vald uttrycksform finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Teater – vald uttrycksform

text: Teater handlar om mötet mellan aktör och publik, här och nu. Ämnet teater – vald uttrycksform behandlar skapande och gestaltande arbete inom konstarten teater. Ämnet ska ge en fördjupning inom någon av de konstnärliga uttrycksformer som, ensam eller i samverkan med andra uttrycksformer, utgör en teaterföreställning.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet teater – vald uttrycksform ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om teater som konstart samt fördjupade kunskaper i en vald uttrycksform inom en av teaterns konstnärliga uttrycksformer. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att sceniskt gestalta ett konstnärligt moment som antingen kan utgöra en egen helhet eller ingå i en teaterföreställning tillsammans med andra konstnärliga uttrycksformer. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i teaterämnen bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla färdigheter inom vald uttrycksform, till exempel skådespeleri eller scenografi. Det kan handla om ett sceniskt karaktärsarbete, tillverkning av dekor eller ljussättning av en föreställning. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera med en publik eller betraktare. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar kännedom om lagar och andra bestämmelser inom området. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att reflektera över etiska frågeställningar i samband med teaterverksamhet. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om ergonomi och arbetsmiljöns betydelse inom teaterområdet. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet, kreativitet och skaparglädje. Praktiskt gestaltningsarbete och ett problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att vara lyhörd och ta ansvar i samband med gestaltningsarbetet. Eleverna ska ges möjlighet att beskriva det egna skapandet och reflektera över samverkan med andra.

text: Undervisningen i ämnet teater – vald uttrycksform ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om en vald uttrycksform inom konstarten teater. – Förmåga att scenisk gestalta teater inom en vald uttrycksform. – Förmåga att kommunicera med en publik.

text: Nivåer i ämnet teater – vald uttrycksform

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet teater.

text: Nivåkod: TEAR1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet teater – vald uttrycksform på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Teatern som konstart och dess roll i samhället, till exempel hur teatern har speglat och speglar sin samtid. – Fördjupning av en uttrycksform inom konstarten teater, till exempel skådespeleri eller scenografi. – Ämnesspecifika begrepp inom vald uttrycksform. – Skapandeprocessens olika delar, från idé till färdig produktion. – Lagar och andra bestämmelser inom området. – Etiska frågor i samband med vald uttrycksform. – Metoder, tekniker och redskap för scenisk gestaltning inom vald uttrycksform. – Planering och genomförande av arbetsmoment inom den valda uttrycksformen. – Ergonomi, arbetsmiljö och säkerhet inom den valda uttrycksformen. – Gestaltning med olika sceniska uttrycksmedel för att förmedla tankar, känslor och åsikter. – Hur olika sceniska uttrycksmedel kan samverka för att kommunicera med publik.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör mycket enkelt för den valda uttrycksformen inom konstarten teater. Eleven visar vissa färdigheter i scenisk gestaltning inom den valda uttrycksformen. Eleven använder sceniska uttrycksmedel på ett delvis fungerande sätt för att kommunicera med publik.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör enkelt för den valda uttrycksformen inom konstarten teater. Eleven visar färdigheter i scenisk gestaltning inom den valda uttrycksformen. Eleven använder sceniska uttrycksmedel på ett i huvudsak fungerande sätt för att kommunicera med publik.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utvecklat för den valda uttrycksformen inom konstarten teater. Eleven visar goda färdigheter i scenisk gestaltning inom den valda uttrycksformen. Eleven använder sceniska uttrycksmedel på ett fungerande sätt för att kommunicera med publik.


text: Ämnesplanen för ämnet lås- och passerteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Lås- och passerteknik

text: Ämnet lås- och passerteknik behandlar lås och låssystems uppbyggnad och tillverkning samt installation av dessa. Dessutom behandlar ämnet metoder och tekniker för underhåll och reparation av låssystem.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet lås- och passerteknik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att planera och utföra låstekniska arbeten i dörrmiljöer samt att montera och koppla in passersystem med tillhörande komponenter. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om tekniska system som har till uppgift att styra tillträde till olika miljöer. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om uppbyggnad och funktioner hos produkter som används i låstekniska system. Säkerhet är viktigt i arbete med låstekniska system. Därför ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om cybersäkerhet, risker och säkerhetskrav vid installation av lås- och passersystem samt om standarder, lagar och andra bestämmelser inom området. Genom praktiska övningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att lösa de problem som är centrala för installation av lås- och passersystem. Dessutom ska eleverna genom ett undersökande och problemlösande arbetssätt stimuleras till fortsatt lärande och yrkesmässig utveckling inom området. Undervisningen ska även stimulera elevernas nyfikenhet och initiativförmåga samt bidra till att eleverna utvecklar intresse för teknisk utveckling och hållbarhetsarbete inom branschen. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att samverka med andra och utveckla ett fackspråk. Undervisningen i ämnet lås- och passerteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om uppbyggnad och funktion hos låstekniska system i och kring dörrmiljöer. – Färdigheter i att utföra låstekniska arbeten i dörrmiljöer. – Förmåga att installera passersystem. – Förmåga att arbeta på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet.

text: Nivåer i ämnet lås- och passerteknik

text: Nivå 1, 150 poäng. Nivå 2, 150 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: LASO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet lås- och passerteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Låstekniska system

text: – Uppbyggnad och funktioner hos dörrstyrningar och dess komponenter. – Egenskaper och funktioner hos mekaniska och elektromekaniska lås och beslag samt deras användningsområden och historiska utveckling. – Enklare typer av förvaringsenheter, deras användningsområden och funktioner. – Uppbyggnad och funktioner hos larm-, övervaknings- och säkerhetssystem. – Mekaniska kodprinciper. – Elektroniska kodbärare.

text: Installationer

text: – Planering av dörrmiljö inför installation av lås- och passersystem med hänsyn till funktion samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Arbete med vanligt förekommande mekaniska och elektromekaniska låssystem och beslag. – Tillverkning, montering och installation av lås och beslagsenheter i dörrmiljöer. – Enklare service och underhåll av lås och beslag. – Montering och inkoppling av produkter och komponenter som ingår i passersystem. – Olika typer av verktyg, instrument och övrig utrustning för arbete i passersystem. – Elsystem och elanläggningars uppbyggnad och funktion från transformator till systemets belastande apparater och komponenter. – Användning av elektronik och el-materiel vid låstekniska installationsarbeten. – Elkvaliteten och strömförsörjningens påverkan på låstekniska anläggningar. – Skyddsledarens funktion och verkan. – Mätinstrument och metoder för att mäta elektriska enheter, storheter och samband.

text: Säkerhet och risker

text: – Risker vid installationer av låstekniska system och säkerhetssystem. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland de som gäller cybersäkerhet och säkerhetskrav enligt låsklasser och skyddsklasser. – Standarder och krav som styr en anläggnings utformning samt vilka kriterier som påverkar val och placering av system och komponenter.

text: Nivåkod: LASO2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet lås- och passerteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Låstekniska system

text: – Uppbyggnad och funktioner hos dörrstyrningar och deras komponenter. – Egenskaper och funktioner hos olika mekaniska och elektromekaniska lås och beslag. Användningsområden, egenskaper och funktioner hos övervaknings- och styrsystem. – Förvaringsenheter och deras funktioner och säkerhetsnivåer. – Uppbyggnad och funktioner hos larm-, övervaknings- och säkerhetssystem. – Mekaniska kodprinciper och systemlåsningsprinciper. – Elektroniska kodprinciper samt funktions- och behörighetskategorier.

text: Installationer

text: – Planering och projektering av dörrmiljö inför installation av lås- och passersystem med hänsyn till funktion samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Arbete med mekaniska och elektromekaniska låssystem och beslag. – Tillverkning, montering och installation av lås och beslag som samverkar i dörrmiljöer. – Service och underhåll av lås och beslag. – Montering, inkoppling, driftsättning och provning av passersystem. Programmering av passersystem med hänsyn till objektstyp, användarfunktioner och övriga krav. – Olika typer av verktyg, instrument och övrig utrustning för arbete i passersystem. – Elsystem och elanläggningars uppbyggnad och funktion från transformator till systemets belastande apparater och komponenter. – Val och användning av elektronik och el-materiel vid låstekniska installationsarbeten. – Elkvaliteten och strömförsörjningens påverkan på låstekniska anläggningar. – Skyddsledarens funktion och verkan. – Mätinstrument och metoder för att mäta elektriska enheter, storheter och samband.

text: Säkerhet och risker

text: – Risker vid installationer av låstekniska system och säkerhetssystem. – Standarder och krav som styr en anläggnings utformning samt vilka kriterier som påverkar val och placering av system och komponenter. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland de som gäller branddörrar, tillgänglighet och utrymning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om låstekniska system som används i och kring dörrmiljöer. Eleven utför låstekniska arbeten i dörrmiljöer med viss skicklighet. Eleven installerar passersystem med viss skicklighet. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om låstekniska system som används i och kring dörrmiljöer. Eleven utför låstekniska arbeten i dörrmiljöer med god skicklighet. Eleven installerar passersystem med god skicklighet. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om låstekniska system som används i och kring dörrmiljöer. Eleven utför låstekniska arbeten i dörrmiljöer med mycket god skicklighet. Eleven installerar passersystem med mycket god skicklighet. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet lås- och passerteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet lås- och passerteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Lås- och passerteknik

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet lås- och passerteknik ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att planera och utföra låstekniska arbeten i dörrmiljöer samt att montera och koppla in passersystem med tillhörande komponenter. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om tekniska system som har till uppgift att styra tillträde till olika miljöer. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om uppbyggnad och funktioner hos produkter som används i låstekniska system. Säkerhet är viktigt i arbete med låstekniska system. Därför ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om risker och säkerhetskrav vid installation av lås- och passersystem samt om standarder, lagar och andra bestämmelser inom området. Genom praktiska övningar ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att lösa de problem som är centrala för installation av lås- och passersystem. Dessutom ska eleverna genom ett undersökande och problemlösande arbetssätt stimuleras till fortsatt lärande och yrkesmässig utveckling inom området. Undervisningen ska även stimulera elevernas nyfikenhet och initiativförmåga samt bidra till att eleverna utvecklar intresse för teknisk utveckling och hållbarhetsarbete inom branschen. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att samverka med andra och utveckla ett fackspråk.

text: Nivåer i ämnet lås- och passerteknik

text: Nivåkod: LASO1000X

text: Centralt innehåll

text: Låstekniska system

text: Installationer

text: Säkerhet och risker

text: – Risker vid installationer av låstekniska system och säkerhetssystem. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland säkerhetskrav enligt låsklasser och skyddsklasser. – Standarder och krav som styr en anläggnings utformning samt vilka kriterier som påverkar val och placering av system och komponenter.

text: Nivåkod: LASO2000X

text: Centralt innehåll

text: Låstekniska system

text: Installationer

text: Säkerhet och risker

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet trafikantkunskap i
anpassade gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet trafikantkunskap finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Trafikantkunskap

text: Ämnet trafikantkunskap behandlar kunskaper om trafikmiljöer, trafiksituationer och trafiksäkerhet samt hjälpmedel för att hitta från en plats till en annan. I ämnet ingår bland annat kunskaper om trafikregler för fotgängare, cyklister och förare av motorfordon samt om olika trafikinformationssystem.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet trafikantkunskap ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika trafikmiljöer och trafiksituationer för att därigenom kunna vistas säkert i trafiken. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla förmåga att planera och genomföra resor samt att använda olika hjälpmedel för detta och för att hitta i olika trafikmiljöer. Därigenom ska undervisningen främja elevernas möjligheter till ett aktivt och meningsfullt deltagande i samhället. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vanliga trafikregler som gäller för fotgängare, cyklister och förare av motorfordon. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att identifiera olika risker i trafiken samt att välja och använda relevant skyddsutrustning. Praktiska övningar och ett problemlösande arbetssätt ska ingå i undervisningen. Eleverna ska ges möjlighet att besöka och studera olika trafikmiljöer i närsamhället. På så sätt ska undervisningen stimulera elevernas tilltro till den egna förmågan att på ett säkert sätt vistas i olika trafikmiljöer samt skapa förutsättningar för ett livslångt lärande inom området. Undervisningen ska genomföras så att teoretiska och praktiska kunskaper vävs samman i en helhet för eleverna och eleverna ska ges möjlighet att utveckla ett självständigt och ansvarstagande förhållningssätt.

text: Undervisningen i ämnet trafikantkunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om vanliga trafiksituationer och trafikregler. – Förmåga att navigera i olika trafikmiljöer samt att använda hjälpmedel för att hitta i trafiken. – Kunskaper om bekanta trafikmiljöer och lämplig skyddsutrustning.

text: Nivåer i ämnet trafikantkunskap

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: TRAI1N0

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet trafikantkunskap på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika trafiksituationer som kan uppstå samt hur lämpliga handlingsalternativ kan identifieras. – Vanliga trafikregler för fotgängare, cyklister och förare av motorfordon. – Behörigheter som krävs för att framföra olika motorfordon. – Digitala och geografiska informationssystem, till exempel för vägbeskrivningar. – Olika skyltar och annan information, till exempel vägmärken, tidtabeller och trafikinformation. – Planering av resor, till exempel förflyttningar och byten i kollektivtrafiken. – Hur en resa från planering till genomförande går till, däribland i kollektivtrafiken. – Olika trafikmiljöer i stad och land, till exempel bevakade och obevakade övergångsställen, gång- och cykelbanor, biltrafik, spårvagn, tunnelbana, tåg- och busstrafik. – Säkert beteende i bekanta trafikmiljöer. – Skyddsutrustning i trafiken, däribland hjälm, lyktor, reflexer, säkerhetsbälte och bilbarnstol. – Risker i trafiken, däribland risker i samband med användning av vissa mediciner, alkohol och droger. – Trafikens påverkan på miljön och klimatet, till exempel luftföroreningar och buller.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 18 kap. 23 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar vissa kunskaper om vanliga trafiksituationer och trafikregler för fotgängare, cyklister och förare av motorfordon. Eleven planerar resor och använder information med viss säkerhet. Eleven visar vissa kunskaper om bekanta trafikmiljöer och lämplig skyddsutrustning.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar kunskaper om vanliga trafiksituationer och trafikregler för fotgängare, cyklister och förare av motorfordon. Eleven planerar resor och använder information med säkerhet. Eleven visar kunskaper om bekanta trafikmiljöer och lämplig skyddsutrustning.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar goda kunskaper om vanliga trafiksituationer och trafikregler för fotgängare, cyklister och förare av motorfordon. Eleven planerar resor och använder information med god säkerhet. Eleven visar goda kunskaper om bekanta trafikmiljöer och lämplig skyddsutrustning.