fs: tsfs

publisher: Transportstyrelsen

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om specialiserad flygverksamhet med vissa flygplan och helikoptrar, TSFS 2019:76

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas för kommersiell specialiserad flygverksamhet (SPO) med sådana flygplan och helikoptrar som är upptagna i punkt 1 a-d och g i bilaga I till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018

text: om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EG) nr 2111/2005

text: (EG) nr 1008/2008

text: (EU) nr 996/2010

text: (EU) nr 376/2014

text: och direktiv

text: och

text: , samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EG) nr 552/2004

text: och

text: (EG) nr 216/2008

text: och

text: rådets förordning (EEG) nr 3922/91

text: . Föreskrifterna ska även tillämpas för icke-kommersiell specialiserad flygverksamhet med sådana flygplan och helikoptrar som anges i första stycket, om deras maximala startmassa (MTOM) överstiger 5 700 kg för flygplan och 3 175 kg för helikopter. För specialiserad flygverksamhet som enligt

text: artikel 2.3 a i förordning (EU) 2018/1139

text: är undantagen från förordningens tillämpning ska föreskrifterna tillämpas om inte annan nationell reglering eller beslut gäller för verksamheten. Vid flygning utomlands ska föreskrifterna tillämpas vid flygning med svenskregistrerade flygplan eller helikoptrar, om inte annat är fastställt eller motsägs av gällande rätt i den aktuella staten.

type: stycke

text: 1 Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

type: paragraf

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter används följande definitioner. alternativt sätt att alternativ till nuvarande godtagbara sätt att uppfylla uppfylla kraven kraven eller nytt sätt att uppnå överensstämmelse med (alternative förordning

text: (EU) 2018/1139

text: och dess tillämpningsmeans of föreskrifter när Europeiska unionens byrå för luftcompliance) fartssäkerhet (EASA) inte har antagit några tillhörande godtagbara sätt att uppfylla kraven (AMC) bruksflyg arbeten med hjälp av luftfartyg, såsom lyft, bogsering, inspektioner och övervakning vilka även ingår i begreppet specialiserad flygverksamhet (SPO) godtagbart sätt icke-bindande standarder som antagits av Europeiska att uppfylla unionens byrå för luftfartssäkerhet (EASA) för att kraven visa på sätt att uppnå överensstämmelse med för- (acceptable ordning

text: (EU) 2018/1139

text: compliance – AMC)

text: icke-kommersiell 1. sådan flygverksamhet som varken är kommerverksamhet siell flygtransport, kommersiell skolflygning eller kommersiell specialiserad flygverksamhet; 2. flygverksamhet som bedrivs för ett företags eller en organisations egen räkning utan ersättning från utomstående och som utgör en mindre del av företagets eller organisationens verksamhet, tidigare benämnd firmaflyg kommersiell drift av luftfartyg för transport av passagerare, gods flygtransport eller post mot ersättning eller annan form av gott- (Commercial Air görelse

text: Transport, CAT)

text: specialiserad all verksamhet, förutom kommersiell flygtransport, flygverksamhet där luftfartyget används för särskilda aktiviteter, t.ex. (Specialised jordbruk, bygg- eller anläggningsarbete, fotografering, Operation, SPO) lantmäteri, övervakning och patrullering eller reklamflygning

text: Ömsesidigt erkännande

text: Varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat i Europeiska unionen eller i Turkiet, eller som har sitt ursprung i och som lagligen saluförs i en Eftastat som är part i EES-avtalet förutsätts vara förenliga med denna åtgärd. Tillämpningen av denna åtgärd omfattas av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 764/2008 av den 9 juli 2008

text: om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska regler på produkter

text: som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upphävande av beslut nr

text: (EUT L 218, 13.8.2008, s. 21).

text: Tillämpning av Del-ORO och Del-SPO

text: För de berörda flygplanen och helikoptrarna ska verksamheten deklareras och följa tillämpliga delar av bilaga III (Del-ORO) och bilaga VIII (Del-SPO) till

text: kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 av den 5 oktober 2012

text: om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008

text: , senast ändrad genom

text: kommissionens förordning (EU) 2018/1042

text: , om inte annat föreskrivs nedan. Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (EASA) utfärdar godtagbara sätt att uppfylla kraven (AMC) som får användas för att uppnå överensstämmelse med kraven i Del-ORO och Del-SPO. Alternativa sätt att uppfylla kraven får användas på de villkor som framgår av ORO.GEN.120. Innan verksamheten får påbörjas, ska luftfartyget vara godkänt av Transportstyrelsen för den avsedda verksamheten. Krav på bruksflygtillstånd finns i

text: 7 kap. 8 § luftfartslagen (2010:500)

text: . Transportstyrelsen får enligt

text: 7 kap. 2 § luftfartsförordningen (2010:770)

text: medge undantag från kravet på bruksflygtillstånd.

text: Allmänna råd

text: Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (EASA) utfärdar även vägledande material (GM) som kan användas som hjälp för att förstå kraven i Del-ORO och Del-SPO.

text: När det i bilaga III (Del-ORO) och bilaga VIII (Del-SPO) till

text: hänvisas till komplexa motordrivna luftfartyg, avses i dessa föreskrifter flygplan med en maximal startmassa (MTOM) som överstiger 5 700 kg eller helikoptrar med en maximal startmassa (MTOM) som överstiger 3 175 kg.

text: I stället för vad som föreskrivs i SPO.GEN.140 a.3 i bilaga VIII (Del- SPO) till

text: ska ett luftvärdighetsbevis eller flygtillstånd medföras.

text: I stället för vad som föreskrivs i SPO.POL.105 b i bilaga VIII (Del- SPO) till

text: ska vägning utföras enligt tillämpliga luftvärdighetskrav i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2016:41

text: ) om luftfartygs massa och balans.

text: Beträffande SPO.IDE.A.100 i bilaga VIII (Del-SPO) till

text: ska de instrument och utrustningar som krävs enligt kapitel D i Del-SPO uppfylla tillämpliga luftvärdighetskrav i Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2012:87

text: ) om konstruktion, tillverkning, typ- och modifieringsgodkännande av flygmateriel m.m. eller, för amatörbyggda luftfartyg, Luftfartsverkets föreskrifter (

text: LFS 1998:84

text: ) med Bestämmelser för Civil Luftfart – Materielbestämmelser (BCL-M) 5.2.

text: I SPO.IDE.A.190 a i bilaga VIII (Del-SPO) till

text: ska de datum som gäller för flygplan med luftvärdighetsbevis även gälla för flygplan med flygtillstånd.

text: Beträffande SPO.IDE.H.100 i bilaga VIII (Del-SPO) till

text: TSFS 2012:87

text: LFS 1998:84

text: Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter. ___________

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2019.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Karl-Axel Edén (Sjö- och luftfart)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975

type: foreskrift


title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om icke-kommersiell verksamhet med vissa flygplan och helikoptrar, TSFS 2019:77

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas för icke-kommersiell verksamhet med sådana flygplan och helikoptrar som är upptagna i punkt 1 a-d och g i bilaga I till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018

text: om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EG) nr 2111/2005

text: (EG) nr 1008/2008

text: (EU) nr 996/2010

text: (EU) nr 376/2014

text: och direktiv

text: och

text: , samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EG) nr 552/2004

text: och

text: (EG) nr 216/2008

text: och

text: rådets förordning (EEG) nr 3922/91

text: . Föreskrifterna ska även tillämpas för icke-kommersiell specialiserad flygverksamhet med sådana flygplan och helikoptrar som anges i första stycket, om deras maximala startmassa (MTOM) är lika med eller understiger 5 700 kg för flygplan och 3 175 kg för helikopter. Vid flygning utomlands ska föreskrifterna tillämpas vid flygning med svenskregistrerade flygplan eller helikoptrar, om inte annat är fastställt eller motsägs av gällande rätt i den aktuella staten.

text: 1 Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande definitioner. alternativt sätt att alternativ till nuvarande godtagbara sätt att uppfylla uppfylla kraven kraven eller nytt sätt att uppnå överensstämmelse med (alternative förordning

text: (EU) 2018/1139

text: och dess tillämpningsmeans of föreskrifter när Europeiska unionens byrå för luftcompliance) fartssäkerhet (EASA) inte har antagit några tillhörande godtagbara sätt att uppfylla kraven (AMC) bruksflyg arbeten med hjälp av luftfartyg, såsom lyft, bogsering, inspektioner och övervakning vilka även ingår i begreppet specialiserad flygverksamhet (SPO) flygsäkerhets- Transportstyrelsens beslut om villkor för att bedriva mässiga villkor verksamhet som inte regleras i EU-förordning eller nationell föreskrift godtagbart sätt icke-bindande standarder som antagits av Europeiska att uppfylla unionens byrå för luftfartssäkerhet (EASA) för att kraven visa på sätt att uppnå överensstämmelse med för- (acceptable ordning

text: (EU) 2018/1139

text: compliance – AMC)

text: icke-kommersiell 1. sådan flygverksamhet som varken är kommerverksamhet siell flygtransport, kommersiell skolflygning eller kommersiell specialiserad flygverksamhet; 2. flygverksamhet som bedrivs för ett företags eller en organisations egen räkning utan ersättning från utomstående och som utgör en mindre del av företagets eller organisationens verksamhet, tidigare benämnd firmaflyg kommersiell drift av luftfartyg för transport av passagerare, gods flygtransport eller post mot ersättning eller annan form av gott- (Commercial Air görelse

text: Transport, CAT)

text: specialiserad all verksamhet, förutom kommersiell flygtransport, flygverksamhet där luftfartyget används för särskilda aktiviteter, t.ex. (Specialised jordbruk, bygg- eller anläggningsarbete, fotografering, Operation, SPO) lantmäteri, övervakning och patrullering eller reklamflygning

text: Ömsesidigt erkännande

text: Varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat i Europeiska unionen eller i Turkiet, eller som har sitt ursprung i och som lagligen saluförs i en Eftastat som är part i EES-avtalet förutsätts vara förenliga med

text: denna åtgärd. Tillämpningen av denna åtgärd omfattas av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 764/2008 av den 9 juli 2008

text: om förfaranden för tillämpning av vissa nationella tekniska regler på produkter som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upphävande av beslut nr

text: (EUT L 218, 13.8.2008, s. 21).

text: Tillämpning av Del-NCO

text: För de berörda flygplanen och helikoptrarna ska verksamheten följa tillämpliga delar av bilaga VII (Del-NCO) till

text: kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 av den 5 oktober 2012

text: om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008

text: , senast ändrad genom

text: kommissionens förordning (EU) 2018/1042

text: , om inte annat föreskrivs nedan. Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (EASA) utfärdar godtagbara sätt att uppfylla kraven (AMC) som får användas för att uppnå överensstämmelse med kraven i Del-NCO. Även alternativa sätt att uppfylla kraven får användas. De undantag från kraven på kommersiell flygtransport respektive kommersiell specialiserad flygverksamhet som finns i

text: artikel 6.4 a i kommissionens förordning (EU) nr 965/2012

text: får tillämpas även för de flygplan och helikoptrar som omfattas av dessa föreskrifter. Krav på bruksflygtillstånd finns i

text: 7 kap. 8 § luftfartslagen (2010:500)

text: . Transportstyrelsen får enligt

text: 7 kap. 2 § luftfartsförordningen (2010:770)

text: medge undantag från kravet på bruksflygtillstånd.

text: Allmänna råd

text: Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet (EASA) utfärdar även vägledande material (GM) som kan användas som hjälp för att förstå kraven i Del-NCO.

text: För icke-kommersiell verksamhet med flygplan med en maximal startmassa (MTOM) som överstiger 5 700 kg eller helikoptrar med en maximal startmassa (MTOM) som överstiger 3 175 kg ska verksamheten dessutom följa särskilda flygsäkerhetsmässiga villkor som beslutats av Transportstyrelsen.

text: I stället för vad som föreskrivs i NCO.GEN.135 a.3 i bilaga VII (Del- NCO) till

text: I stället för vad som föreskrivs i NCO.POL.105 b i bilaga VII (Del- NCO) till

text: TSFS 2016:41

text: ) om luftfartygs massa och balans.

text: Beträffande NCO.IDE.A.100 i bilaga VII (Del-NCO) till

text: ska de instrument och utrustningar som krävs enligt kapitel D i Del-NCO uppfylla tillämpliga luftvärdighetskrav i Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2012:87

text: ) om konstruktion, tillverkning, typ- och modifieringsgodkännande av flygmateriel m.m. eller, för

text: amatörbyggda luftfartyg, Luftfartsverkets föreskrifter (

text: LFS 1998:84

text: I NCO.IDE.A.170 a i bilaga VII (Del-NCO) till

text: Beträffande NCO.IDE.H.100 i bilaga VII (Del-NCO) till

text: TSFS 2012:87

text: LFS 1998:84

text: Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter.

text: På Transportstyrelsens vägnar


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Luftfartsverkets föreskrifter (LFS 1987:21) med Bestämmelser för Civil Luftfart - Driftbestämmelser (BCL-D) 3.1, TSFS 2019:78

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Karl-Axel Edén (Sjö- och luftfart)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Luftfartsverkets föreskrifter (LFS 1998:81) med Bestämmelser för Civil Luftfart - Driftbestämmelser (BCL-D) 1.21, TSFS 2019:79

text: På Transportstyrelsens vägnar


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Luftfartsstyrelsens föreskrifter (LFS 2005:36) med Bestämmelser för Civil Luftfart - Driftbestämmelser (BCL-D) 1.25, TSFS 2019:80

text: På Transportstyrelsens vägnar


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Luftfartsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (LFS 2007:17) om användning av start- och landningsplatser, TSFS 2019:81

text: På Transportstyrelsens vägnar


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Luftfartsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (LFS 2007:19) om kvalitetsstyrning av flygsäkerhetsarbete i bruksflygverksamhet, TSFS 2019:82

text: På Transportstyrelsens vägnar


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Luftfartsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (LFS 2007:25) om flygning med reducerat vertikalt separationsminimum (RVSM), TSFS 2019:83

text: På Transportstyrelsens vägnar


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Luftfartsstyrelsens föreskrifter (LFS 2007:26) om flygburet kollisionsvarningssystem och transponder, TSFS 2019:84

text: På Transportstyrelsens vägnar


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Luftfartsstyrelsens föreskrifter (LFS 2007:29) om villkor för flygning med utrustning ur funktion, TSFS 2019:85

text: På Transportstyrelsens vägnar


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Luftfartsstyrelsens föreskrifter (LFS 2007:47) om kommersiellt bruksflyg med flygplan, TSFS 2019:86

text: På Transportstyrelsens vägnar


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Luftfartsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (LFS 2007:49) om kommersiellt bruksflyg med helikopter, TSFS 2019:87

text: På Transportstyrelsens vägnar


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Luftfartsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (LFS 2007:50) om allvädersverksamhet för flygplan, TSFS 2019:88

text: På Transportstyrelsens vägnar


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Luftfartsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (LFS 2007:58) om privatflygning med flygplan, TSFS 2019:89

text: På Transportstyrelsens vägnar


title: Transportstyrelsens föreskrifter om upphävande av Luftfartsstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (LFS 2007:59) om privatflygning med helikopter, TSFS 2019:90

text: På Transportstyrelsens vägnar


text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid prestandaberäkningar för flygning med 1. svenskregistrerade flygplan, och 2. utlandsregistrerade flygplan som används av svenska tillståndsinnehavare. Föreskrifterna gäller inte när

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008

text: om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av

text: rådets direktiv 91/670/EEG

text: , förordning

text: (EG) nr 1592/2002

text: och direktiv

text: ska tillämpas. Föreskrifterna gäller inte heller när de tillämpningsföreskrifter som har meddelats med stöd av EU-förordningen ska tillämpas. (

text: TSFS 2016:74

text: Prestandaberäkningar för flermotoriga flygplan vars maximala startmassa överstiger 5 700 kg och för alla flermotoriga jetflygplan ska utföras i enlighet med reglerna om prestanda i

text: kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 av den 5 oktober 2012

text: om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt

text: . Alternativt får ett prestandaunderlag som har godkänts av Transportstyrelsen användas. Brukare av övriga flermotoriga flygplan kan efter ansökan och godkännande få tillämpa reglerna om prestandasäkerhet i förordning

text: (EU) nr 965/2012

text: i stället för 16 § i dessa föreskrifter. (

text: TSFS 2016:74

text: Definitioner och förkortningar

text: I dessa föreskrifter används följande begrepp med nedan angiven betydelse.

text: TSFS 2011:114

text: bruksflyg verksamhet med luftfartyg där luftfartyget används för särskilda uppgifter som t.ex. jordbruksflyg, lyft vid byggnadsarbeten, fotoflyg, övervakningsflyg, patrulltjänst, flygräddningstjänst och reklamflygning firmaflyg privatflygverksamhet som bedrivs för företags eller organisations egen räkning och inte mot ersättning från utomstående och som utgör en mindre del av företagets eller organisationens verksamhet

text: flyghandbok

text: en handbok som innehåller begränsningar, inom vilka ett luftfartyg är att anse som luftvärdigt samt nödvändiga föreskrifter och upplysningar för flygbesättningens säkra handhavande av luftfartyget; flyghandbok har 2 former, nämligen a) godkänd flyghandbok (t.ex. approved airplane flight manual). Flyghandbok som helt eller delvis godkänts av Transportstyrelsen eller annan luftfartsmyndighet b) bolagsflyghandbok (Flight manual, company edition). Flyghandbok utarbetad av ett flygföretag på grundval av den godkända flyghandboken för att tillgodose företagets eget behov flygplan luftfartyg tyngre än luften, som framdrivs av en kraftkälla och som erhåller sin lyftkraft under flygning huvudsakligen genom luftens reaktion mot ytor, vilka förblir fasta under givna flygtillstånd IFR (instrument flight rules) beteckning för instrumentflygreglerna motorsegel- luftfartyg med en eller flera motorer som när motorn flygplan (motorerna) inte är i gång har egenskaper som ett segelflygplan privatflyg verksamhet med luftfartyg som varken är kommersiell luftfart, skolflyg eller verksamhet med luftfartyg där luftfartyget används för särskilda uppgifter, s.k. bruksflyg; som privatflyg räknas även flygverksamhet som bedrivs för företags eller organisations egen räkning och inte mot ersättning mot utomstående och som utgör en mindre del av företagets eller organisationens verksamhet standardatmosfär en av ICAO fastställd referensatmosfär med bestämda fysikaliska data som temperatur, tryck, täthet m.m. för olika höjder över havets medelnivå

text: TSFS 2011:114

text: ultralätta flygplan flygplan som konstruerats för att fylla konstruktionskraven enligt Transportstyrelsens föreskrifter (

text: TSFS 2012:87

text: ) om konstruktion, tillverkning, typ- och modifieringsgodkännande av flygmateriel m.m. TSFS

text: VFR (visual flight rules) beteckning för visuellflygreglerna VS0 (velocity stall landing) överstegringsfart i landningskonfiguration VS1 (stalling speed) beteckning för överstegringsfarten utan motoreffekt hos ett flygplan med specificerad konfiguration ifråga om landställ, klaffar etc.

text: Allmänt

text: Prestandaberäkningar ska utföras när en flygning planeras. Beräkningarna ska baseras på de operativa förhållanden som kan förväntas komma att gälla. Genom beräkningarna ska befälhavaren försäkra sig om att minimikraven för prestandasäkerhet vid start, på sträcka och vid landning är uppfyllda.

text: De uppgifter om prestanda och operativa begränsningar som finns angivna i den flyghandbok som hör till luftfartyget, eller i en motsvarande handling som är godkänd av Transportstyrelsen, ska beaktas.

text: De uppgifter som fastställts för flygplanstypen beträffande viktreducering genom bränsleförbrukning m.m. ska användas vid beräkningarna.

text: De senaste uppgifterna och prognoserna som finns tillgängliga, i första hand inom luftfartssystemet, ska användas när korrektioner för variabla förhållanden såsom vind, temperatur och banbeskaffenhet m.m. ska fastställas.

text: Start

text: När en flygning planeras ska startsträckan beräknas och nedanstående omständigheter ska beaktas om inte något annat anges i flyghandboken: 1. Tryckhöjd. 2. Temperatur i den omgivande luften vid start. 3. Vindkomposant vid start, dock högst 50 % av rapporterad eller uppskattad motvindskomposant och minst 150 % av rapporterad eller uppskattad medvindskomposant i startriktningen. 4. Banbeskaffenhet. 5. Övriga faktorer som har betydelse enligt flyghandboken, t.ex. användning av avisningssystem.

text: Om flyghandboken inte innehåller några uppgifter om vilken inverkan lufttemperatur, vindkomposant och banbeskaffenhet, eller startmassa lägre än högsta tillåtna startmassa, har på startsträckan ska nedanstående korrektioner användas före start:

text: TSFS 2011:114

text: 1. Startsträckan får minskas med 1 % per knop aktuell motvindskomposant i startriktningen och ska ökas med minst 4 % per knop aktuell medvindskomposant. 2. Startsträckan ska ökas med 1 % per grad (C) över standardtemperaturen och får minskas med 1 % per grad (C) under standardtemperaturen. 3. En start får inte genomföras om den aktuella medvindskomposanten överstiger 5 knop. 4. En beräknad startsträcka som har baserats på start från en torr belagd bana (asfalt eller motsvarande) ska korrigeras om förutsättningarna förändras. Uppgifterna i nedanstående tabell utgör riktvärden för minsta korrektioner.

text: Banbeskaffenhet Ökning av startsträcka

text: Hård kortklippt gräsyta (5–10 cm). 10 % Vatten eller slask. Max djup 2,5 cm. 20 % per cm Tung (kram) snö. Max djup 5 cm. 10 % per cm Pudersnö. Max djup 10 cm. 5 % per cm

text: 5. Startsträckan får minskas med 15 % per 10 % minskning av startmassan.

text: Landning

text: När en flygning planeras ska landningssträckan beräknas och nedanstående omständigheter beaktas: 1. Flygplatsens höjd över havet. 2. Banbeskaffenhet, såsom gräsyta eller hal bana på grund av snö, vatten eller is. 3. Vind enligt aktuell väderprognos. 4. Övriga faktorer som har betydelse enligt flyghandboken.

text: Den uppmätta landningssträckan enligt flyghandboken ska utgöra den horisontella distansen från det att flygplanet passerar en höjd av 15 meter (50 fot) över landningströskeln till dess att flygplanet har stannat. Farten över landningströskeln ska förutsättas vara lägst 1,3 VS0.

text: Nedanstående korrektioner ska användas om flyghandboken inte innehåller några uppgifter om vilken inverkan banbeskaffenhet, eller landningsmassa lägre än högsta tillåtna landningsmassa, har på landningssträckan. 1. En beräknad landningssträcka som har baserats på landning på en torr belagd bana (asfalt eller motsvarande) ska korrigeras om förutsättningarna förändras. Uppgifterna enligt nedanstående tabell utgör riktvärden för minsta korrektioner.

text: Banbeskaffenhet Ökning av landningssträcka

text: Våt kortklippt gräsyta 20 % Våt hårdgjord snö eller våt is 50 % Torr hårdgjord snö eller torr is 20 %

text: TSFS 2011:114

text: 2. Landningssträckan får minskas med 5 % per 10 % minskning av landningsmassan.

text: Enmotoriga flygplan

text: Start

text: Nedanstående faktorer ska beaktas om inte något annat anges i flyghandboken. Startmassan får inte vara högre än att flygplanet kan nå 15 meters (50 fot) höjd över startbanan inom 1. 80 % av tillgänglig startsträcka för bruksflyg och skolflyg, se bild 1, och 2. tillgänglig startsträcka för övrigt privatflyg, se bild 2. När startsträckan beräknas enligt ovan ska flygplanets fart förutsättas vara minst 120 % av stallfarten (1,2 x VS1) när det passerar 15 meters (50 fot) höjd.

text: Bild 1

text: Bild 2

text: Landning

text: Startmassan får inte vara högre än att den beräknade landningssträckan i vindstilla vid ankomst till målflygplatsen eller alternativflygplatsen ryms inom 70 % av den tillgängliga landningssträckan, se bild 3.

text: TSFS 2011:114

text: Bild 3

text: Flermotoriga flygplan

text: Start

text: Nedanstående faktorer ska beaktas om inte något annat anges i flyghandboken. Startmassan får inte vara högre än att flygplanet med samtliga motorer i funktion kan nå 15 meters (50 fot) höjd över startbanan inom 80 % av den tillgängliga startsträckan, se bild 4.

text: Bild 4

text: På sträcka

text: Startmassan får inte vara högre än att flygplanet med en motor ur funktion och med fungerande motor(er) på max kontinuerlig effekt, kan stiga med 15 meter (50 fot) per minut på en höjd av 300 meter (1 000 fot) i temperatur enligt standardatmosfär över det högsta hindret inom ett avstånd av 10 NM (nautisk mil) vid IFR-flygning och 0,5 NM vid VFR-flygning på båda sidor om den avsedda färdlinjen. Stigkravet ska dock kunna uppfyllas på en höjd av lägst 1 500 meter (5 000 fot) vid IFR-flygning. Se bild 5.

text: TSFS 2011:114

text: Som ett alternativ kan en procedur för s.k. drift-down användas efter ett godkännande av Transportstyrelsen.

text: Bild 5

text: Landning

text: Startmassan får inte vara högre än att den beräknade landningssträckan i vindstilla vid ankomst till målflygplatsen eller alternativflygplatsen ryms inom 70 % av den tillgängliga landningssträckan. Se bild 6.

text: Bild 6

text: Undantag

text: TSFS 2011:114

text: TSFS 2011:114

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2012 då Luftfartsstyrelsens föreskrifter om prestandasäkerhet vid flygning med flygplan (

text: LFS 2007:14

text: ) upphör att gälla.

text: TSFS 2014:46

text: Denna författning träder ikraft den 1 juli 2014.

text: TSFS 2016:74

text: Denna författning träder ikraft den 25 augusti 2016.

title: Föreskrifter om upphävande av Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2011:114) om prestandasäkerhet vid flygning med flygplan, TSFS 2019:91

text: På Transportstyrelsens vägnar


title: Föreskrifter om upphävande av Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2013:6) om åtgärder vid nödplané för piloter, TSFS 2019:92

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Karl-Axel Edén (Sjö- och luftfart)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975


text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om tillämpningen av lagen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar, förordningen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar samt

text: 3 kap.

text: 10 §§

text: plan- och byggförordningen (2011:338)

text: avseende säkerhet i vägtunnlar.

text: Bestämmelserna i dessa föreskrifter ska tillämpas från och med projekteringsstadiet.

text: Allmänna råd

text: Projekteringsstadiet bör anses inlett när arbetet med vägplan eller motsvarande har påbörjats.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande termer och definitioner. kontrollenhet en fysisk eller juridisk person som är funktionellt oberoende från den som ska kontrolleras och kan intyga att ställda säkerhetskrav för en vägtunnel är uppfyllda säker plats ett utrymme med en utgång som inte leder till ett tunnelrör där en olycka har skett och som ger tillfälligt skydd mot livshotande faror, inne i eller utanför tunneln, där trafikanter kan söka skydd efter eller under utrymning trafikflöde dimensionerande årsdygnstrafik med fordon räknat per tunnelrör

text: I övrigt har termer som används samma betydelse som i 1.

text: väglagen (1971:948)

text: , 2. lagen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner, 3. lagen (

text: ) om skydd mot olyckor, 4. lagen (

text: ) om transport av farligt gods, 5. lagen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar, 6. plan- och

text: bygglagen (2010:900)

text: , 7. förordningen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner, 8. förordningen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar, 9.

text: vägmärkesförordningen (2007:90)

text: , och 10. plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: TSFS 2022:13

text: Utmärkning

text: I

text: vägmärkesförordningen (2007:90)

text: finns bestämmelser om anvisningar för trafik och utmärkning i tunnlar, på andra vägar samt i terräng genom bland annat vägmärken, trafiksignaler och andra anordningar.

type: kapitel

text: 2 kap. Allmänna bestämmelser om tunnlar längre än 500 meter

text: Anmälan om projektering

text: I samband med att projektering av en tunnel inleds ska tunnelhållaren anmäla det till Transportstyrelsen.

text: Trafikflöde

text: Om andelen tunga lastbilar överstiger 15 procent ska det beräknade trafikflödet ökas med en faktor 1,2. Stora variationer i trafiken över året ska beaktas vid beräkningen av trafikflödet.

text: Säkerhetsdokumentation

text: Under projekteringen av en tunnel ska det utarbetas en säkerhetsdokumentation enligt

text: 6 § 1 lagen (2006:418)

text: om säkerhet i vägtunnlar. Säkerhetsdokumentationen ska, utöver vad som sägs i förordningen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar, innehålla 1. en förteckning över utförda riskanalyser enligt

text: 27 § samma förordning

text: , och

text: 2. en plan för att leda om trafiken vid stängning av tunnlar i syfte att minimera störningar i trafiken och negativa effekter i form av lägre trafiksäkerhet i omgivande områden.

text: Allmänna råd till

text: och

text: 10 §§

text: lagen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar

text: För tunnlar enligt 3 kap. 3 § bör tunnelhållaren överlämna säkerhetsdokumentation till tunnelmyndigheten för var och ett av följande skeden efter hand som de slutförs, som en förberedelse inför godkännande: 1. Projektering av tunnelgeometri. 2. Byggstart av vägtunnlar. 3. Projektering av tekniska system och installationer. 4. Tester på plats i tunnelanläggningen. Säkerhetsdokumentation avseende flera skeden enligt ovan överlämnas lämpligen samtidigt om de ligger närmare varandra än ett år i tid.

text: När en tunnel är färdig att tas i bruk ska säkerhetsdokumentationen utöver vad som sägs i 3 § innehålla 1. en förteckning över utförda riskanalyser enligt

text: 28 § förordningen (2006:421)

text: om säkerhet i vägtunnlar, och 2. en plan för regelbundna övningar samt deras huvudsakliga mål och syfte.

text: Regelbundna övningar

text: Minst vart fjärde år ska övningar genomföras i full skala enligt

text: 12 § lagen (2006:418)

text: om säkerhet i vägtunnlar. Om flera tunnlar ligger nära varandra och har ett funktionellt samband behöver en övning i full skala endast genomföras i en av dem. Partiella övningar eller simuleringsövningar i en tunnel ska genomföras varje år då en övning i full skala inte genomförs. En tunnel får vara öppen för trafik under övningen endast om det inte finns någon lämplig omledningsväg.

text: Regelbundna kontroller

text: Vid regelbundna kontroller av en tunnel som är i drift ska, utöver säkerhetskraven i 3 kap., följande följas upp: 1. Trafikmängder, inklusive andel tung trafik och transporter med farligt gods. 2. Förekomst av köbildning. 3. Funktionen av tunnelns övervaknings- och styrsystem.

text: TSFS 2022:13

text: När tunnelhållaren underrättar Transportstyrelsen om resultatet av en kontroll ska också en redovisning lämnas om hur tunnelhållaren beaktat de rekommendationer som lämnats och de brister som påtalats av kontrollenheten. (

text: TSFS 2022:13

text: Inspektioner som ska genomföras på vägsträckor som gränsar till en tunnel

text: I

text: 8 § vägsäkerhetslagen (2010:1362)

text: finns bestämmelser om att vägsäkerhetsinspektioner ska genomföras på vägsträckor som gränsar till en tunnel. Tunnelhållaren ansvarar för att kalla samman berörd väghållare till inspektionen och för att resultatet från den rapporteras till tunnelsäkerhetssamordnaren och tunnelmyndigheten. (

text: TSFS 2022:13

text: Informationskampanjer

text: Tunnelhållaren ska regelbundet anordna informationskampanjer för trafikanterna om säkerhet i tunnlar. Informationen ska baseras på internationellt överenskomna underlag. Informationen ska minst omfatta hur trafikanterna ska uppträda vid motorstopp, tät köbildning, olyckor och bränder i en tunnel. Information om säkerhetsutrustning i tunneln ska finnas på platser som är tillgängliga för trafikanterna.

text: Allmänna råd

text: Platser som bör anses vara tillgängliga för trafikanterna där information kan ges är rastplatser i närheten av tunneln och påfarter till tunneln där trafikanterna måste stanna.

text: 3 kap. Säkerhetskrav

text: Allmänt

text: De säkerhetsåtgärder som vidtas för tunnlar ska vara resultatet av en samlad bedömning där följande delar beaktas: 1. Tunnelkonstruktion. 2. Vägutformning. 3. Fordonsegenskaper. 4. Trafik och trafikstyrning. 5. Utrymningsförhållanden och assistans.

text: I bedömningen ska åtminstone följande parametrar ingå: 1. Tunnellängd. 2. Antal tunnelrör med enkelriktad eller dubbelriktad trafik. 3. Antal körfält varje körbana har och körfältens bredd. 4. Tunnelns tvärsektion. 5. Vertikal och horisontell linjeföring. 6. Tunnelns konstruktionstyp. 7. Trafikflöde, inklusive dess fördelning över dygnet. 8. Förekomst av tät köbildning. 9. Tid innan räddningstjänst kan påbörja en insats. 10. Andel tunga lastbilar. 11. Andel transporter av farligt gods och typ av farligt gods som transporteras. 12. Tillfartsvägarnas utformning.

text: 13. Fordonshastighet. 14. Geografiska och meteorologiska förutsättningar med hänsyn till pågående och kommande klimatförändringar. (

text: TSFS 2022:13

text: En tunnel ska vara så utformad att säkerhetsnivån utryckt i ett F/Ndiagram inte överskrider en övre acceptansnivå med en fiktiv startpunkt -4 F=1×10 omkomna per miljon personkilometer vid N=1 och lutning -1 enligt figur 1. Om den beräknade säkerhetsnivån ligger mellan den övre acceptansnivån -7 och en nedre acceptansnivå med en fiktiv startpunkt F=1x10 omkomna per miljon personkilometer vid N=1 och lutning -1 enligt figur 1, ska ytterligare säkerhetsåtgärder utvärderas. Utvärderingen ska göras utifrån en kostnadsnyttoanalys. Om utvärderingen visar att den totala samhällsnyttan överstiger kostnaden ska åtgärderna genomföras. Beräkning av säkerhetsnivån ska inkludera olyckor med åtminstone fler än två omkomna. Andra stycket gäller inte tunnlar som är upp till 500 meter långa och som inte har en speciell utformning eller speciella förutsättningar avseende parametrarna i 2 §. Dessa tunnlar ska anses ha en tillräcklig säkerhetsnivå om övriga relevanta säkerhetskrav i föreskrifterna (basstandard), är uppfyllda. (

text: TSFS 2022:13

text: Allmänna råd

text: Kostnadsnyttoanalysen bör baseras på kalkylvärden i rapporten Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn, ASEK (Trafikverket).

text: En tunnel bör anses ha speciell utformning om tunneln har

text: påfarter eller avfarter inne i tunneln eller invid tunnelmynningarna. En tunnel bör anses ha speciella förutsättningar om tunneln är en sänktunnel eller en överdäckning.

text: Figur 1. F/N-diagram som visar övre och nedre acceptansnivån för

text: vägtunnlar. (

text: TSFS 2022:13

text: För tunnlar som är över 500 meter långa, har en speciell utformning eller speciella förutsättningar avseende parametrarna i 2 §, ska en kvantitativ riskanalys genomföras för att visa att tunneln har en tillräcklig säkerhetsnivå enligt 3 §. (

text: TSFS 2022:13

text: Allmänna råd

text: Exempel på lämpliga metoder för kvantitativ riskanalys finns i Boverkets rapport, Riskanalysmetoder, Delprojekt 2.2, bilaga till regeringsuppdraget Personsäkerhet i tunnlar, ISBN 91-7147-5.

text: TSFS 2022:13

text: Antal tunnelrör och körfält

text: En tunnel längre än 500 meter med dubbelriktad trafik och med ett trafikflöde som enligt en 15-årsprognos överstiger 15 000 ska utföras som en tunnel med mer än ett tunnelrör. Trafiken ska vara enkelriktad i varje tunnelrör.

text: För tunnlar längre än 500 meter ska antalet körfält på huvudkörbanan vara lika många inne i och utanför tunneln. Förändring av antalet körfält framför tunneln infart ska, om det är geografiskt möjligt, ha avslutats på det avstånd som ett fordon tillryggalägger på tio sekunder vid den högsta tillåtna hastigheten.

text: Efter tunnelns utfart får, om det är geografiskt möjligt, antalet körfält inte minska på det avstånd som ett fordon tillryggalägger på tio sekunder vid den högsta tillåtna hastigheten. Trots första stycket får på- och avfarter ansluta till huvudkörbanan inne i tunneln förutsatt att anslutningen inte sker inom ett kort avstånd från tunnelns infart. (

text: TSFS 2022:13

text: Allmänna råd

text: Efter en vägtunnels infart bör på- och avfarter inte ansluta till huvudkörbanan inom den sträcka som ett fordon hinner tillryggalägga på sex sekunder vid den högsta tillåtna hastigheten.

text: TSFS 2022:13

text: Om det högra körfältet i en tunnel har en bredd på mindre än 3,5 meter och trafik med tung lastbil är tillåten, ska en riskanalys genomföras. Den ska vara utgångspunkt för att bestämma om riskreducerande åtgärder behöver vidtas.

text: Tunnelgeometri

text: Vid utformning av tunnlar ska linjeföring, lutning i längdled och tvärfall beaktas. En beräkning av vägbanans lutning i längdled i anslutning till en tunnel ska inkludera minst 100 meter av vägbanan utanför tunnelns infarter.

text: Allmänna råd

text: Lutningen i längdled bör beräknas mellan punkter som är belägna högst 100 meter från varandra i tunnelns längdled.

text: Vägbanans lutning i längdled i och i anslutning till en tunnel längre än 500 meter ska, om det är geografiskt möjligt, vara högst 5 procent. Om lutningen är större än 3 procent ska en riskanalys genomföras. Den ska vara utgångspunkt för att bestämma om riskreducerande åtgärder behöver vidtas.

text: Nöduppställningsplatser

text: I tunnlar som är längre än 1 000 meter, har dubbelriktad trafik och ett trafikflöde som är högre än 4 000 ska nöduppställningsplatser anordnas. Avståndet mellan dessa får inte vara större än 1 000 meter.

text: Allmänna råd

text: Där bredden utanför körfältet är minst 3 meter bör kravet på nöduppställningsplats anses vara uppfyllt. Ytan kan utgöras av en gångbana, vägren eller annan körbar yta.

text: Brandmotstånd

text: Bärförmågan för tunnlar som i händelse av brand kan översvämmas (sänktunnlar) eller orsaka att närliggande byggnadsverk störtar samman (överdäckningar) ska verifieras genom provning eller beräkning för brand-

text: I händelse av brand ska tunnelns inklädnadssystem motstå brandpåverkan utan att falla ner under den tid som krävs för utrymning och räddningsinsats. Detta ska verifieras genom provning eller beräkning.

text: Allmänna råd

text: Tid för utrymning och räddningsinsats bör vara minst 60 minuter.

text: Åtgärder för att undvika spjälkning av betong kan baseras på

text: Svenska Betongföreningens rapport, Betong och brand – Rekommendationer för att förhindra spjälkning i anläggningskonstruktioner, Betongrapport nr 16, 2011. ISBN 9789197882378.

text: I tunnlar ska anläggningsdelar som utgör gräns mellan ett trafikutrymme och ett utrymme som ingår i en utrymningsväg utformas i minst brandteknisk klass EI 60.

text: Två eller flera tätt på varandra följande dörrar i en utrymningsväg mot ett trafikutrymme ska utformas i lägst brandteknisk klass EI 30-C. Om endast en dörr skiljer trafikutrymmet från utrymningsvägen ska dörren utformas i lägst brandteknisk klass EI 60-C.

text: Ventilation

text: 15–19 §§ gäller tunnlar som är längre än 1 000 meter och har ett trafikflöde som är högre än 4 000.

text: I en tunnel ska det finnas ett mekaniskt ventilationssystem.

text: I första hand ska tvärventilation eller halv tvärventilation användas i tunnlar med dubbelriktad trafik eller i tunnlar där tät köbildning förutsätts. Om längsgående ventilation används i dessa tunnlar, ska en riskanalys genomföras. Den ska vara utgångspunkt för att bestämma om riskreducerande åtgärder behöver vidtas.

text: Allmänna råd

text: Om längsgående ventilation används bör medellufthastigheten i tunneltvärsnittet vara minst 3 meter per sekund vid brandeffekter upp till 100 MW med syfte att stoppa rökfronten uppströms branden.

text: Exempel på säkerhetsåtgärder som kan vidtas när längsgående

text: ventilation används är trafikledning, rökutsug eller kortare avstånd mellan utrymningsvägar.

text: 3. Brandgaser ska kunna styras.

text: Om två närliggande tunnelrör utgör varandras säkra plats, ska åtgärder vidtas för att förhindra att brandgaser tränger in i det motsatta tunnelröret via mynningarna.

text: I en tunnel med tvärventilation eller halv tvärventilation ska utsugningssystemet vara utformat och sektionerat så att det kan användas för brandventilation och så att utsugningen i brandens närhet ökar.

text: För tunnlar som är längre än 3 000 meter och har ett trafikflöde som är högre än 4 000 ska lufthastigheten i tunnelns längdriktning stå under ständig övervakning. Ventilationssystemet ska kunna anpassas med hjälp av ett styrsystem. Om en sådan tunnel har tvärventilation eller halv tvärventilation, ska spjäll för utsug av luft och brandgaser installeras. Spjällen ska kunna manövreras så att brandgaser kan styras.

text: Dränering

text: I tunnlar där transport av farligt gods i märkningspliktiga fordon, enligt föreskrifter meddelade med stöd av förordningen (

text: ) om transport av farligt gods, är tillåten ska det finnas ett dräneringssystem som genom avloppsbrunnar eller andra anordningar kan leda bort brandfarliga eller giftiga vätskor. Dräneringssystemet ska förhindra att brand, brandfarliga vätskor eller giftiga vätskor sprids i ett tunnelrör eller mellan tunnelrören.

text: Handbrandsläckare och hjälptelefoner

text: I tunnlar längre än 500 meter ska minst två handbrandsläckare och en hjälptelefon finnas vid tunnelmynningarna, i tunneln med högst 150 meters mellanrum och vid nöduppställningsplatser. Handbrandsläckarna ska vara minst 6 kg pulversläckare eller motsvarande med minsta effektivitetsklass 43A 233B C och uppfylla standarden SS-EN 3-7.

text: Allmänna råd

text: Handbrandsläckarna och hjälptelefonen kan placeras i en nisch i tunnelväggen, i ett skåp på väggen eller innanför dörren till en utrymningsväg.

text: Utrymning

text: I en tunnel längre än 500 meter ska det finnas utrymningsvägar så att trafikanterna själva kan ta sig ut ur tunneln i händelse av en olycka. Utrymningsvägarna ska utformas som utgångar direkt ut i det fria eller som tvärtunnlar mellan tunnelrören. Avståndet mellan två utrymningsvägar i en tunnel får inte vara större än 500 meter.

text: Om avståndet mellan två utrymningsvägar är större än 200 meter i tunnlar längre än 500 meter ska gränsvärden för vad som är kritiska förhållanden fastställas och får inte överskridas under den tid som krävs för utrymningen.

text: Allmänna råd

text: Vid värdering av kritiska förhållanden vid utrymning bör sikt, värmestrålning, temperatur och toxiska gaser beaktas. Följande gränsvärden för kritiska förhållanden kan tillämpas: 1. Värmestrålning: en maximal strålningsintensitet på 2,5 kW/m . 2. Lufttemperatur: högst 80 °C. 3. Toxiska gaser, 2,0 m ovan gångbana: mer än 15 volymprocent syre, mindre än 5 volymprocent koldioxid och mindre än 0,2 volymprocent kolmonoxid. 4. Sikt: En siktsträcka på minst 10 meter. Tiden till dess att förflyttning till fots påbörjas bör beräknas vara minst 2 minuter.

text: En säker plats ska finnas i en utrymningsväg om utrymningsvägens utformning medför att personer med nedsatt rörlighet inte kan utrymma på egen hand till det motstående tunnelröret eller ut ur tunneln. På den säkra platsen ska det vara möjligt att ringa nödsamtal med en hjälptelefon eller en mobiltelefon och det ska finnas högtalare för informationsmeddelanden.

text: Dörröppningen till en utrymningsväg eller dörröppningar i en utrymningsväg ska ha en fri bredd på minst 0,8 meter. Efter passage genom dörren ska utrymningsvägen ha en fri bredd på minst 0,9 meter.

text: Om en utrymningsväg lutar mer än 8 procent, ska kompletterande åtgärder vidtas för att underlätta utrymning för personer med nedsatt rörlighet.

text: Allmänna råd

text: Exempel på kompletterande åtgärder är ledstänger eller vilplan.

text: I tunnlar med mer än ett körfält ska det finnas en minst 0,8 meter bred gångbana för utrymning till fots på båda sidor av tunnelröret som kan användas vid olyckor eller haverier. I tunnlar med ett körfält ska en gångbana finnas på minst en sida av tunnelröret. Första stycket gäller inte om det finns en vägren eller en annan körbar yta med minst 0,8 meters bredd som kan fylla samma funktion som en gångbana.

text: Dörrar från tunnelröret till en utrymningsväg ska vara lätt öppningsbara och ska öppnas i utrymningsriktningen.

text: Allmänna råd

text: En dörr bör anses vara lätt öppningsbara om kraften understiger 1. 70 N för att trycka ner ett dörrhandtag,

text: 2. 220 N för öppningsfunktionen hos dörrar där panikutrymnings-

text: beslag används, och

text: 3. 150 N för fortsatt öppning av dörren.

text: Tillträde för räddningspersonal

text: I nära anslutning en tunnelmynning för tunnlar längre än 500 meter med mer än ett tunnelrör ska räddningsfordon kunna föras mellan körbanorna.

text: Allmänna råd

text: Förflyttning kan till exempel ske över mittremsan, på en tvärgående väg mellan körbanorna eller vid en närliggande trafikplats.

text: I tunnlar med mer än ett tunnelrör ska det finnas tvärförbindelser som räddningstjänsten kan använda. Avståndet mellan två tvärförbindelser får inte vara större än 1 500 meter.

text: Allmänna råd

text: Avståndet mellan tvärförbindelser bör bestämmas i samråd med

text: räddningstjänsten. Tvärförbindelser för räddningspersonal bör sam-

text: ordnas med utrymningsvägar och kan även utformas för passage

text: med fordon.

text: Belysning

text: Belysning ska anordnas i tunnlar så att trafikanternas sikt blir tillfredsställande i infartszonen och inne i tunneln dygnet runt.

text: Reservbelysning ska finnas i tunnlar så att trafikanterna har tillräcklig sikt för att kunna köra ut ur tunneln vid avbrott i strömförsörjningen.

text: Vägledande utrymningsljus ska finnas i tunnlar på högst 1,5 meters höjd över gångytan för att underlätta för trafikanter att utrymma till fots. Vid avbrott i strömförsörjningen ska det vägledande ljuset fungera i minst 60 minuter.

text: Vattenförsörjning

text: Brandvattenförsörjning ska finnas i tunnlar längre än 500 meter. Brandposter ska anordnas nära tunnelmynningarna. I tunneln ska avståndet mellan brandposterna vara högst 250 meter.

text: Allmänna råd

text: Brandposter i tunneln bör placeras i anslutning till utrymningsvägarna.

text: Fast brandbekämpningssystem

text: Om ett fast brandbekämpningssystem installeras i en tunnel ska effekten av det utvärderas. Utvärderingen ska minst omfatta

text: 1. effekten på dräneringssystemet, 2. påverkan på luftens skiktning i tunneltvärsnittet vid brand, 3. samverkan med branddetekterings- och larmsystemet, 4. påverkan på ventilationssystemet, och 5. påverkan på övervaknings- och styrsystemet.

text: TSFS 2022:13

text: Vägmärken m.m.

text: Det ska finnas vägmärken och andra anordningar uppsatta som upplyser trafikanter om alternativa vägar då en tunnel är avstängd.

text: Alla dörrar som leder till en utrymningsväg ska på båda sidorna ha en unik identifiering. Informationsskyltar ska placeras i trafikutrymmet så att det framgår vilka dörrar eller utgångar som inte är en del av en utrymningsväg.

text: Övervakningssystem

text: Tunnlar som är längre än 3 000 meter och har ett trafikflöde som är högre än 4 000 ska ha en trafikledningscentral. Övervakning av flera tunnlar får ske från en gemensam central.

text: För tunnlar med flera trafikledningscentraler får vid varje tillfälle endast en central ha kontroll över tunnelns säkerhetsfunktioner. Det gäller även tunnlar som har förbindelse med ett annat land.

text: System för tv-övervakning och system för automatisk upptäckt av tillbud eller olyckor ska finnas i alla tunnlar som ska ha en trafikledningscentral.

text: Allmänna råd

text: Tunnlar med tv-övervakning bör vara utrustade med högtalarsystem som kan användas för att ge trafikanterna säkerhetsmeddelanden.

text: Om en tunnel längre än 500 meter saknar trafikledningscentral, och om driften av systemet för brandgaskontrollen är skild från driften av övrig ventilation, ska ett automatiskt branddetektionssystem installeras i den omfattning som behövs för detektering av brand i trafikutrymmet. Branddetektionssystemet ska vara sektionerat och samordnat med systemet för brandgaskontroll.

text: Stängning av tunneln

text: 44–46 §§ gäller tunnlar längre än 500 meter.

text: Tunnelrör ska kunna stängas för trafik utan dröjsmål vid allvarliga olyckor eller tillbud. Trafiken ska ledas så att fordon som inte berörs av olyckan eller tillbudet snabbt kan lämna tunneln.

text: Finns vägmärken eller andra anordningar som informerar trafikanter om tät köbildning, motorstopp, olyckor, brand eller andra risker ska dessa användas för att informera trafikanterna.

text: Trafiksignaler ska finnas uppsatta framför alla tunnelmynningar så att tunneln kan stängas i en nödsituation. Signalerna ska kunna manövreras på plats och kunna fjärrstyras i tunnlar av en trafikledningscentral.

text: Allmänna råd

text: Trafiksignaler och andra anordningar för att stoppa fordon vid en nödsituation inne i tunneln bör finnas med högst 1 000 meters intervall i tunnlar som är längre än 3 000 meter och har ett trafikflöde som är högre än 4 000.

text: Om ett körfält på huvudkörbanan i en tunnel helt eller delvis stängs av för planerade anläggnings- eller underhållsarbeten, ska avstängningen börja utanför tunneln. Om det finns en trafikplats i tunneln får avstängningen börja i tunneln.

text: Kommunikationssystem

text: Det ska finnas radiotäckning i tunnlar längre än 500 meter så att räddningstjänsten kan använda sin egen kommunikationsutrustning.

text: Om publika radiokanaler återutsänds i tunnlar längre än 500 meter och om det finns en trafikledningscentral, ska det vara möjligt att via återutsändningen lämna säkerhetsmeddelanden till trafikanterna.

text: Strömförsörjning och elkretsar

text: Tunnlar ska vara försedda med reservströmkällor för att säkerställa att säkerhetsutrustningen för utrymning fungerar under den tidsperiod som krävs för utrymning.

text: I tunnlar ska el-, mät- och styrkretsar vara utformade så att ett lokalt fel, orsakat av till exempel brand, inte påverkar oskadade kretsar och säkerhetsfunktioner i skadans närhet.

text: Skydd för säkerhetsutrustning

text: Säkerhetsutrustningen i tunnlar ska skyddas mot skada som kan uppstå vid mekanisk påverkan. Den ska även fungera i händelse av brand under den tid som krävs för utrymning och räddningstjänstens insats.

text: 4 kap. Säkerhetssamordnare och kontrollenheter

text: Säkerhetssamordnare

text: Godkännande

text: Bestämmelser om godkännande av säkerhetssamordnare finns i

text: 7 § lagen (2006:418)

text: om säkerhet i vägtunnlar.

text: Tunnelmyndigheten får återkalla en säkerhetssamordnares godkännande om denne 1. inte längre har tillräcklig kompetens eller förutsättningar för att fullgöra sin uppgifter, eller 2. själv begär det.

text: Ett godkännande som säkerhetssamordnare är giltigt i sex år.

text: Ansökan om godkännande

text: En ansökan om godkännande som säkerhetssamordnare ska göras av tunnelhållaren.

text: Ansökan ska minst innehålla 1. personuppgifter, 2. beteckning på den tunnel som avses, 3. tunnelhållarens identitet, 4. översiktlig beskrivning av tunneln, och 5. intyg om kompetens genom dokumentation av erfarenheter, referenser eller liknande.

text: En översiktlig beskrivning av tunneln i ansökan ska minst innehålla 1. tunnellängd, 2. geografisk placering, 3. typ av trafik, och 4. en prognos av förväntat trafikflöde.

text: Verksamhet och uppgifter

text: Vad som ingår i en säkerhetssamordnares verksamhet framgår av förordningen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar.

text: Allmänna råd till

text: och

text: 16 §§

text: förordningen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar

text: Tunnelhållare med komplexa anläggningar eller ett stort antal tunnlar bör ha mer än en säkerhetssamordnare.

text: Kompetens för en säkerhetssamordnare

text: En säkerhetssamordnare ska ha kompetens inom områdena 1. räddningstjänstens arbetssätt, 2. drift och underhåll av tunnlar, 3. brand- och utrymningssäkerhet,

text: 4. konstruktion av tunnlar, 5. säkerhetsutrustning i tunnlar, och 6. olycksutredning.

text: En säkerhetssamordnare ska ha kunskap om bestämmelserna i lagen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar och föreskrifter meddelande med stöd av den.

text: Kontrollenheter

text: Verksamhet och uppgifter

text: En kontrollenhet ska för tunnlar längre än 500 meter yttra sig över om samtliga säkerhetskrav i dessa föreskrifter är uppfyllda.

text: Allmänna råd till

text: och

text: 33 §§

text: förordningen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar

text: För att upptäcka brister i rätt tid bör tunnelhållaren anlita kontrollenheter under projekteringsskedet, under byggtiden och när tunneln är i drift.

text: Ett yttrande från en kontrollenhet ska minst innehålla en beskrivning av 1. kontrollens omfattning, vilka anordningar eller funktioner som ingått i kontrollen, 2. syftet med kontrollen, 3. den arbetsmetodik som använts, och 4. uppgifter om säkerhetskraven uppfylls, eller om säkerhetskraven inte uppfylls, ett motiverat ställningstagande till detta.

text: Kompetens för en kontrollenhet

text: En kontrollenhet ska ha kunskap om bestämmelserna i lagen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar och dessa föreskrifter. En kontrollenhet ska ha dokumenterad hög kompetens inom det område som ska kontrolleras.

text: Allmänna råd

text: Exempel på områden är riskanalys, tunnelventilation, brand- och utrymningssäkerhet eller geometrisk utformning och trafikförutsättningar.

text: I ett projekt där det finns behov av att använda flera kontrollenheter, för att kontrollera att samtliga säkerhetskrav inom olika områden är uppfyllda, ska det finnas en samordnande kontrollenhet som leder granskningsarbetet och gör en samlad bedömning utifrån övriga kontrollenheters yttranden. Den samordnande kontrollenheten ska ha samlad och dokumenterad tunnelsäkerhetskompetens. Tunnelmyndigheten får själv vara kontrollenhet.

text: 5 kap. Undantag

text: Transportstyrelsen kan medge undantag från dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2019. 2. Genom denna författning upphävs Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2015:27

text: ) om säkerhet i vägtunnlar m.m. och Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2016:44

text: ) om säkerhetssamordnare och kontrollenheter. 3. De upphävda föreskrifterna Boverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: BFS 2007:11

text: ) om säkerhet i vägtunnlar får tillämpas där en ansökan om godkännande enligt

text: 10 § lagen (2006:418)

text: om säkerhet i vägtunnlar har inkommit till Transportstyrelsen innan den 1 augusti 2015.

text: TSFS 2022:13

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2022.

title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om säkerhet i vägtunnlar m.m., TSFS 2019:93

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: ) om säkerhet i vägtunnlar samt

text: 3 kap.

text: 10 §§

text: plan- och byggförordningen (2011:338)

text: avseende säkerhet i vägtunnlar.

text: Allmänna råd

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används följande definitioner. kontrollenhet en fysisk eller juridisk person som är funktionellt oberoende från den som ska kontrolleras och kan intyga att ställda säkerhetskrav för en vägtunnel är uppfyllda

text: 1 Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/54/EG av den 29 april 2004

text: om minimikrav för säkerhet i tunnlar som ingår i det transporteuropeiska vägnätet, i den ursprungliga lydelsen.

text: säker plats ett utrymme med en utgång som inte leder till ett tunnelrör där en olycka har skett och som ger tillfälligt skydd mot livshotande faror, inne i eller utanför tunneln, där trafikanter kan söka skydd efter eller under utrymning trafikflöde dimensionerande årsdygnstrafik med fordon räknat per tunnelrör tunnel en minst 100 meter lång väg omsluten av jord eller berg eller en konstruktion som medger att fordon kan föras under t.ex. högre belägen mark, byggnader eller vatten utrymningsväg väg för utrymning till en säker plats som kan omfatta dörrar i en nödutgång eller förbindelsevägar

text: I övrigt har beteckningarna i dessa föreskrifter samma betydelse som i 1.

text: väglagen (1971:948)

text: , 2. lagen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner, 3. lagen (

text: ) om skydd mot olyckor, 4. lagen (

text: bygglagen (2010:900)

text: , 7. förordningen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar, 9.

text: vägmärkesförordningen (2007:90)

text: , och 10. plan- och

text: byggförordningen (2011:338)

text: Utmärkning

text: I

text: vägmärkesförordningen (2007:90)

text: Anmälan om projektering

text: Trafikflöde

text: Säkerhetsdokumentation

text: 6 § 1 lagen (2006:418)

text: 27 § samma förordning

text: , och 2. en plan för att leda om trafiken vid stängning av tunnlar i syfte att minimera störningar i trafiken och negativa effekter i form av lägre trafiksäkerhet i omgivande områden.

text: Allmänna råd till

text: och

text: 10 §§

text: lagen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar

text: 28 § förordningen (2006:421)

text: Regelbundna övningar

text: 12 § lagen (2006:418)

text: Informationskampanjer

text: Allmänna råd

text: 3 kap. Säkerhetskrav

text: Allmänt

text: I bedömningen enligt 1 § ska följande parametrar ingå: 1. Tunnellängd. 2. Antal tunnelrör. 3. Antal körfält. 4. Tunnelns tvärsektion. 5. Vertikal och horisontell linjeföring. 6. Tunnelns konstruktionstyp. 7. Enkelriktad eller dubbelriktad trafik. 8. Trafikflöde, inklusive dess fördelning över dygnet. 9. Tät köbildning. 10. Tid innan räddningstjänst kan påbörja insats. 11. Andel tunga lastbilar. 12. Andel och typ av transporter av farligt gods. 13. Tillfartsvägarnas utformning. 14. Körfältens bredd. 15. Fordonshastighet. 16. Geografiska och meteorologiska förutsättningar.

text: För tunnlar som har en speciell utformning eller speciella förutsättningar avseende parametrarna i dessa föreskrifter, ska en riskanalys genomföras. Den ska vara utgångspunkt för att bestämma om riskreducerande åtgärder behöver vidtas.

text: Allmänna råd

text: En tunnel bör anses ha speciell utformning om tunneln har påfarter eller avfarter i tunneln eller invid tunnelmynningarna eller trafikplatser inne i tunneln. En tunnel bör anses ha speciella förutsättningar om tunneln är en sänktunnel eller en överdäckning.

text: Exempel på metoder för riskanalys finns i Boverkets rapport, Riskanalysmetoder, Delprojekt 2.2, bilaga till regeringsuppdraget Personsäkerhet i tunnlar. ISBN 91-7147-5.

text: Antal tunnelrör och körfält

text: För tunnlar längre än 500 meter ska antalet körfält på huvudkörbanan vara lika många inne i och utanför tunneln. Förändring av antalet körfält framför tunnelns infart ska, om det är geografiskt möjligt, ha avslutats på det avstånd som ett fordon tillryggalägger på tio sekunder vid högsta tillåtna hastighet. Efter tunnelns utfart får, om det är geografiskt möjligt, antalet körfält inte minska på det avstånd som ett fordon tillryggalägger på tio sekunder vid högsta tillåtna hastighet.

text: Tunnelgeometri

text: Allmänna råd

text: Nöduppställningsplatser

text: Allmänna råd

text: Brandmotstånd

text: Bärförmågan för tunnlar som i händelse av brand kan översvämmas (sänktunnlar) eller orsaka att närliggande byggnadsverk störtar samman (överdäckningar) ska verifieras genom provning eller beräkning för brandlast enligt kolvätekurvan i standarden SS-EN 1363-2:1999. Varaktigheten för brandlasten ska vara minst 180 minuter. För tunnlar där det bärande huvudsystemet utgörs av berg krävs ingen verifiering av bärförmågan vid brand.

text: Allmänna råd

text: Ventilation

text: Allmänna råd

text: Vid projektering, byggande och drift av ventilationssystemet i tunnlar ska följande beaktas: 1. Luftföroreningar som fordon släpper ut ska kunna kontrolleras vid normal trafik och vid högtrafik. 2. Luftföroreningar som fordon släpper ut när trafiken står stilla på grund av ett tillbud eller en olycka ska kunna kontrolleras. 3. Brandgaser ska kunna styras.

text: Dränering

text: Handbrandsläckare och hjälptelefoner

text: Allmänna råd

text: Utrymning

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: En dörr bör anses vara lätt öppningsbara om kraften understiger 1. 70 N för att trycka ner ett dörrhandtag, 2. 220 N för öppningsfunktionen hos dörrar där panikutrymnings-

text: beslag används, och

text: Tillträde för räddningspersonal

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: med fordon.

text: Belysning

text: Vattenförsörjning

text: Allmänna råd

text: Fast släcksystem

text: Om ett fast släcksystem installeras, ska dess effekt utvärderas. En sådan utvärdering ska minst omfatta 1. effekt på dräneringssystemet, 2. påverkan på luftens skiktning i tunneltvärsnittet vid brand, 3. samverkan med branddetekterings- och larmsystem, 4. påverkan på ventilationssystemet, och 5. påverkan på tunnelns övervaknings- och styrsystem.

text: Vägmärken m.m.

text: Övervakningssystem

text: Allmänna råd

text: Om en tunnel längre än 500 meter saknar trafikledningscentral, och om driften av systemet för brandgaskontrollen är skild från driften av övrig ventilation, ska ett automatiskt branddetektionssystem installeras i den om-

text: fattning som behövs för detektering av brand i trafikutrymmet. Branddetektionssystemet ska vara sektionerat och samordnat med systemet för brandgaskontroll.

text: Stängning av tunneln

text: Tunnelrör ska kunna stängas för trafik utan dröjsmål vid allvarliga olyckor eller tillbud. Trafiken ska ledas så att fordon som inte berörs av olyckan eller tillbudet snabbt kan lämna tunneln. Finns vägmärken eller andra anordningar som informerar trafikanter om tät köbildning, motorstopp, olyckor, brand eller andra risker ska dessa användas för att informera trafikanterna.

text: Allmänna råd

text: Kommunikationssystem

text: Strömförsörjning och elkretsar

text: Skydd för säkerhetsutrustning

text: Säkerhetssamordnare

text: Godkännande

text: 7 § lagen (2006:418)

text: om säkerhet i vägtunnlar.

text: Ansökan om godkännande

text: Verksamhet och uppgifter

text: ) om säkerhet i vägtunnlar.

text: Allmänna råd till

text: och

text: 16 §§

text: förordningen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar

text: Kompetens för en säkerhetssamordnare

text: En säkerhetssamordnare ska ha kompetens inom områdena 1. räddningstjänstens arbetssätt, 2. drift och underhåll av tunnlar, 3. brand- och utrymningssäkerhet, 4. konstruktion av tunnlar, 5. säkerhetsutrustning i tunnlar, och 6. olycksutredning.

text: Kontrollenheter

text: Verksamhet och uppgifter

text: Allmänna råd till

text: och

text: 33 §§

text: förordningen (

text: ) om säkerhet i vägtunnlar

text: Kompetens för en kontrollenhet

text: Allmänna råd

text: I ett projekt där det finns behov av att använda flera kontrollenheter, för att kontrollera att samtliga säkerhetskrav inom olika områden är upp-

text: 5 kap. Undantag

text: TSFS 2015:27

text: TSFS 2016:44

text: BFS 2007:11

text: 10 § lagen (2006:418)

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JONAS BJELFVENSTAM Karin Edvardsson (Väg och järnväg)