fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2013:38) om växtskadegörare som omfattas av Europeiska kommissionens genomförandebeslut

text: Bestämmelserna i dessa föreskrifter har till syfte att hindra spridning av vissa växtskadegörare vid handel eller annan förflyttning av växter m.m. inom Sverige eller från andra medlemsländer i den Europeiska unionen (EU), samt vid import. Bestämmelserna i dessa föreskrifter gäller till och med den 31 december 2020 med undantag för de bestämmelser där en kortare giltighetstid anges. (

text: SJVFS 2016:34

type: stycke

text: Jfr kommissionens genomförandebeslut av den 16 maj 2012 om nödåtgärder för att förebygga introduktion och spridning inom unionen av Epitrix cucumeris (Harris), Epitrix similaris (Gentner), Epitrix subcrinita (Lec.) och Epitrix tuberis (Gentner) (EUT L 132, 23.5.2012, s. 18–21, Celex 32012D0270) senast ändrat genom kommissionens genomförandebeslut

text: (EU) 2016/1359

text: (EUT L 215, 10.8.2016, s. 29–30, Celex 32016D1359), kommissionens beslut av den 18 juni 2007 om tillfälliga nödåtgärder för att förhindra att Gibberella circinata Nirenberg & O’Donnell förs in till och sprids i gemenskapen (EUT L 161, 22.6.2007, s. 66–69, Celex 32007D0433), kommissionens beslut av den 27 februari 2004 om åtgärder för att förhindra att pepinomosaikvirus införs till och sprids inom gemenskapen (EUT L 64, 2.3.2004, s. 43–44, Celex 32004D0200), kommissionens beslut av den 19 september 2002 om tillfälliga nödåtgärder när det gäller växtskydd för att hindra att Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in 't Veld sp. nov. förs in till och sprids inom gemenskapen (EGT L 252, 20.9.2002, s. 37–39, Celex 32002D0757) senast ändrat genom kommissionens genomförandebeslut

text: (EU) 2016/1967

text: (EUT L 303, 10.11.2016, s. 21–22, Celex 32016D1967), och kommissionens beslut av den 25 maj 2007 om nödåtgärder för att förhindra att Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) förs in i gemenskapen och sprids i gemenskapen (EUT L 139, 31.5.2007, s. 24– 27, Celex 32007D0365) senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 2007/365/EG

text: (EUT L 226, 28.8.2010, s. 42–45, Celex 32010D0467). Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2015:5

type: paragraf

text: De växtskadegörare som förtecknas i bilaga 1 är sådana växtskadegörare som avses i

text: 3 § andra stycket växtskyddslagen (1972:318)

text: . Det gäller även de växtskadegörare som förtecknas i bilaga 2 om växtskadegöraren har angripit en sådan växt som anges i den bilagan. Vid förekomst av de växtskadegörarna kan Jordbruksverket besluta om åtgärder under de förutsättningar som anges i

text: 4 § förordningen (2006:817)

text: om växtskydd m.m. om det finns särskilda skäl. Växtskadegörarna som anges i första stycket omfattas av anmälningsskyldigheten i

text: 4 § växtskyddslagen (1972:318)

text: Beteckningarna växt, växtprodukt och växtskadegörare har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: . Beteckningarna fröer, levande växtdelar, odlingssubstrat, officiellt uttalande, parti, plantering, sundhetsintyg, sändning, varuhavare, växter avsedda för plantering och växtpass har i dessa föreskrifter samma betydelse som i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: Förflyttning av växtskadegörare inom Sverige samt till Sverige från andra EUländer

type: rubrik

text: Förbud

text: Växtskadegörare som anges i bilaga 1 får inte spridas inom Sverige eller tas in till Sverige från annat EU-land.

text: Import av växtskadegörare

text: Importförbud

text: Växtskadegörare som anges i bilaga 1 får inte importeras till Sverige.

text: Förflyttning av växter m.m. inom Sverige samt till och från andra EU-länder

text: Växtpass

text: Växter som anges i bilaga 3 och som har ursprung i ett avgränsat område i unionen får endast förflyttas från sådana områden till ett icke avgränsat område i Sverige om växterna är försedda med växtpass. ( ).

text: Import av växter m.m.

text: Importförbud

text: Växter som anges i bilaga 2 får inte importeras till Sverige om de är angripna av de växtskadegörare som anges i den bilagan. (

text: SJVFS 2016:34

text: 3 De avgränsade områdena framgår av Jordbruksverkets webbplats, www.jordbruksverket.se.

text: Särskilda importvillkor

text: Växter och odlingssubstrat som anges i bilaga 4 får endast importeras till Sverige på särskilda villkor som anges i den bilagan. ( ).

text: Växtskyddskontroll vid import

text: Sändningar med varor som anges i bilaga 4 som ska importeras ska genomgå växtskyddskontroll. Sådana sändningar ska förhandsanmälas skriftligen till Jordbruksverket enligt de krav som anges i 11 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: SJVFS 2016:34

text: Träemballage som används i sändningar ska ha genomgått en godkänd behandling och vara märkt enligt FAO:s internationella standard för fytosanitära åtgärder nr 15 om riktlinjer för reglering av träemballage i internationell handel (ISPM 15). Det framgår av 10 § och bilaga 4, del A, avsnitt I, punkt 2 Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. För sådana sändningar som anges i bilaga 5 och som ska importeras under perioden 1 april 2015 – 31 mars 2017 gäller dessutom att de ska ställas till förfogande för växtskyddskontroll. Växtskyddskontrollen ska genomföras på tillfälligt lager eller tullager. Import får endast ske efter att Jordbruksverket antingen har godkänt resultatet av växtskyddskontrollen eller har beslutat att växtskyddskontroll inte kommer att ske. (

text: SJVFS 2015:5

text: Sändningar enligt 7 a § andra stycket ska förhandsanmälas till Jordbruksverket via e-post eller fax till växtkontrollenheten eller via Jordbruksverkets e-tjänst Anmäla import. Importören ansvarar för att anmälan görs. Anmälan kan även göras av importörens ombud eller myndigheter vid flygplatser eller i hamnar. Anmälan ska innehålla följande uppgifter: 1. Importörens namn, organisationsnummer och telefonnummer 2. Namn och telefonnummer till en kontaktperson för sändningen 3. Fullständig adress till kontrollplatsen 4. Önskat datum och tid för växtskyddskontrollen 5. Vikt, antal kolli och varukod för sändningar av varor enligt bilaga 5 6. Sändningens transportnummer (till exempel containernummer) 7. Datum och underskrift Anmälan ska ha kommit in till Jordbruksverket senast följande tider vardagen innan sändningen finns tillgänglig för kontroll - kl. 10.00 om importen anmäls med blankett och - kl. 13.00 om importen anmäls med Jordbruksverkets e-tjänst. Om växtskyddskontrollen ska ske i Göteborg, Landvetter, Helsingborg, Malmö, Stockholm eller Arlanda görs kontrollen vardagen efter att anmälan har kommit in. Om växtskyddskontrollen ska ske på annan ort görs kontrollen inom fem vardagar från det att sändningen finns tillgänglig för kontroll. Kontroll utförs endast i

text: 4 Anmälan kan lämpligen göras på blankett E11.39.

text: undantagsfall på lördagar, söndagar och helgdagar och under förutsättning att Jordbruksverket skriftligen har godkänt detta. (

text: SJVFS 2015:5

text: Villkor när det enligt bilaga 4 krävs sundhetsintyg

text: Sundhetsintyg i original ska överlämnas till Jordbruksverket för granskning senast vid sändningens ankomst till den ort där Jordbruksverkets importkontroll ska utföras. (

text: SJVFS 2016:34

text: Sundhetsintyg i form av sundhetscertifikat ska vara utställda till ”växtskyddsmyndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater”. De ska omfatta alla de uppgifter som anges i bilaga 8 till Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. De ska vara utställda högst 14 dagar innan sändningen lämnar det land där intyget utfärdats, och vara avfattade på något av Europeiska unionens officiella språk eller norska. Intygen ska vara ifyllda med tydliga bokstäver eller maskinskrift. Jordbruksverket godtar ändringar i intygen under förutsättning att ändringarna är stämplade, daterade och signerade av växtskyddsmyndigheten i avsändarlandet. I de fall som särskilda villkor i bilaga 4 gäller för sändningen ska sundhetscertifikatet i första hand utfärdas i ursprungslandet. Sundhetscertifikatet kan istället utfärdas i avsändarlandet förutsatt att de relevanta särskilda villkoren i bilaga 4 kan uppfyllas på andra platser än i ursprungslandet, eller då inga särskilda krav ställs i bilaga 4. I de fall som särskilda villkor i bilaga 4 gäller för sändningen ska det villkor som följts anges i sundhetscertifikatets tilläggsdeklaration genom hänvisning till den relevanta punkten i den bilagan. (

text: SJVFS 2016:34

text: Uppgifter i tulldeklarationen

text: För sändningar som innehåller varor enligt bilaga 4 ska importören lämna de uppgifter i tulldeklarationen eller motsvarande som anges i 13 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. ( ).

text: Sampackning

text: Vid sampackning av varor för vilka skilda införselbestämmelser gäller ska de mest restriktiva bestämmelserna gälla för hela sändningen om det finns risk för spridning av växtskadegörare.

text: Meddelande till Jordbruksverket

text: Meddelande ska lämnas till Jordbruksverket om sändningar av varor för vilka införselbegränsningar gäller och som planeras ankomma till det svenska tullområdet, men som inte anmäls för växtskyddskontroll enligt 7 §. För sändningar som transiteras ska meddelande lämnas såväl vid transitering till plats i Sverige som vid transitering genom Sverige till annat land. Meddelandet ska lämnas av innehavare av tillfälligt lager, tullager eller frizon, eller av den som äger eller på annan grund

text: förfogar över varorna. Meddelandet ska lämnas senast klockan 10.00 vardagen innan planerad ankomst till det svenska tullområdet.

text: Andra bestämmelser som kan vara tillämpliga

text: Bestämmelser om införsel för vetenskapligt ändamål, försöksverksamhet och arbete med sorturval finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:13

text: ) om införsel från tredje land eller förflyttning inom Europeiska unionen (EU) av växter m.m. för vetenskapligt ändamål.

text: Bestämmelser om växtskyddsavgift och andra avgifter vid in- och utförsel av växter m.m. finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:13

text: ) om växtskyddsavgifter. (

text: SJVFS 2014:15

text: Ytterligare bestämmelser om handel och annan förflyttning av växter m.m. inom Sverige eller från andra medlemsländer i EU, eller import, finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: Ytterligare bestämmelser om förbud och villkor för införsel, utförsel och spridning av växter m.m. samt certifiering m.m. av utsäde finns i följande förordningar och i förekommande fall med stöd av förordningarna meddelade föreskrifter; förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m.,

text: artskyddsförordningen (2007:845)

text: , förordningen (

text: ) om trädgårdsväxters sundhet, sortäkthet och kvalitet,

text: skogsvårdsförordningen (1993:1096)

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: och förordningen (

text: ) om EU:s förordningar om pris- och marknadsreglering av jordbruksprodukter. (

text: SJVFS 2014:15

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2017.

text: BIRGITTA EK

text: Jenny Andersson (Växtregelenheten)

text: SJVFS 2016:34

text: Bilaga 1

text: VÄXTSKADEGÖRARE SOM ÅSYFTAS I 3 OCH 4 §§

text: a. Vattenlevande djur i alla utvecklingsstadier

text: 1. Släktet Pomacea Perry.

text: b. Insekter, kvalster och nematoder i alla utvecklingsstadier

text: 1. Epitrix cucumeris Harris 2. Epitrix papa sp. n. 3. Epitrix subcrinita Lec. 4. Epitrix tuberis Gentner 5. Rhynchophorus ferrugineus Olivier

text: c. Svampar

text: 1. Gibberella circinata Nirenberg & O’Donnell

text: d. Övriga organismer

text: 1. Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in ’t Veld sp. nov. (

text: SJVFS 2016:34

text: Bilaga 2

text: VÄXTER SOM OMFATTAS AV IMPORTFÖRBUD ENLIGT 5 a §

text: Växt Växtskadegörare 1. Fröer av Solanum lycopersicum (L.), tomat Pepinomosaikvirus (

text: SJVFS 2016:34

text: 6 Ändringen innebär även att kolumnerna ”Med ursprung i” och ”Period som förbudet gäller” har tagits bort och att växter av Colocasia Schott, andra än rötter och frön, samt växter av Momordica L., Solanum melongena L. och Trichosanthes L., andra än frön har tagits bort från tabellen.

text: Bilaga 3

text: VISSA VÄXTER MED URSPRUNG I UNIONEN, SOM SKA ÅTFÖLJAS AV VÄXTPASS VID FÖRFLYTTNING INOM UNIONEN

text: 1. Växter m.m. 1.1 Växter avsedda för plantering, utom frön, som bara kan växa i vatten eller permanent vattenmättad jord som har sitt ursprung i områden som avgränsats till följd av påvisad förekomst av släktet Pomacea Perry. (

text: SJVFS 2015:5

text: 7 De avgränsade områdena framgår av Jordbruksverkets webbplats, www.jordbruksverket.se.

text: Bilaga 4

text: VÄXTER M.M. MED URSPRUNG UTANFÖR EU, SOM SKA ÅTFÖLJAS AV SUNDHETSINTYG VID IMPORT

text: Växter med ursprung utanför EU, och som är potentiella bärare av växtskadegörare relevanta för hela unionen

text: Växt m.m. Med ursprung i Särskilda villkor

text: 1. Växter avsedda för Länder utanför EU Officiellt uttalande om plantering, utom frön, att växterna har som bara kan växa i konstaterats vara fria vatten eller permanent från släktet Pomacea vattenmättad jord. Perry omedelbart innan de lämnade det aktuella landet, vilket ska anges i sundhetscertifikatets tilläggsdeklaration.

text: SJVFS 2016:34

text: 8 Ändringen innebär att växter av Mangifera L., mango, andra än frön tas bort från tabellen.

text: Bilaga 5

text: SÄNDNINGAR MED TRÄEMBALLAGE SOM SKA FÖRHANDSANMÄLAS ENLIGT 7 b §

text: 1. Sändningar med varor enligt följande beskrivning, med ursprung i Kina, med träemballage. Med träemballage avses trä eller träprodukter som används för att stötta, skydda eller innehålla en vara, i form av packlådor, boxar, häckar, tunnor och liknande förpackningar, lastpallar, pallboxar och liknande anordningar, pallkragar och stödjevirke (dunnage), som används vid transport av alla slags varor. Trä som har bearbetats med lim, värme eller tryck eller en kombination av dessa och emballage som helt består av trä med en tjocklek på högst 6 mm omfattas inte.

text: Varukod Beskrivning

text: 2514 00 00 Skiffer, även grovhuggen eller enkelt sönderdelad, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form.

text: 2515 Marmor, travertin, så kallad belgisk granit och annan monument- eller byggnadskalksten med en skrymdensitet av minst 2,5 samt alabaster, även grovhuggna eller enkelt sönderdelade, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form.

text: 2516 Granit, porfyr, basalt, sandsten och annan monument- eller byggnadssten, även grovhuggna eller enkelt sönderdelade, genom sågning eller på annat sätt, till block eller plattor av kvadratisk eller rektangulär form.

text: 6801 00 00 Gatsten, kantsten och trottoarsten av naturlig sten (utom skiffer).

text: 6802 Bearbetad monument- eller byggnadssten (utom skiffer) samt varor av sådan sten (inbegripet skiffer), även på underlag; konstfärgade korn, skärvor och pulver av naturlig sten (inbegripet skiffer).

text: 6803 00 Bearbetad skiffer och varor av skiffer eller agglomererad skiffer.

text: 6908 Glaserade "gatstenar", trottoarplattor, golvplattor o.d., plattor för eldstäder samt väggplattor, av keramiskt material; glaserade mosaikbitar o.d., av keramiskt material, även på underlag.

text: 7210 Valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag.

text: SJVFS 2015:5


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2010:46) om bekämpning av potatiscystnematoder

text: Dessa bestämmelser har till syfte att lokalisera och kartlägga utbredningen av potatiscystnematoder av arterna Globodera pallida (Stone) Behrens (europeiska populationer) och Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (europeiska populationer) för att kartlägga dess utbredning, hindra dess spridning och bekämpa dem. Bestämmelserna omfattar åtgärder till följd av att potatiscystnematoder konstaterats genom provtagning genomförd av Jordbruksverket eller av en officiell myndighet i ett annat EU-land.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med Brukningsenhet En fastighet eller ett företag bestående av en eller flera registerfastigheter eller delar av sådana med gemensam användning av maskiner och annan utrustning för produktion av potatis Fält Det sammanhängande markområde på vilket en enda jordbrukare odlar en enda gröda Officiell Fastställt, godkänt eller utfört av Jordbruksverket eller annan ansvarigt officiellt organ i ett annat EU-land. Potatiscystnematoder Potatiscystnematoder av arterna Globodera pallida (Stone) Behrens och Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens Potatisparti Knölar eller plantor av potatis som har ursprung i ett eller flera avgränsade odlingsfält inom en brukningsenhet och som är baserat på ett utsäde med enhetlig bakgrund eller knölar av potatis som efter skörd behandlas på ett sådant sätt att de måste ses som en enhet och inte längre kan särskiljas efter ursprung Resistent potatissort En sort som när den odlas avsevärt hindrar en viss population av potatiscystnematoder från att utvecklas Patotyp En grupp av populationer med samma virulens (grad av förmåga att framkalla sjukdom).

text: Anmälningsskyldighet

text: Den som misstänker eller bekräftar minskning eller förändring av en potatissorts resistens mot potatiscystnematoder ska anmäla detta till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2016:36

text: Undersökning av förekomst av potatiscystnematoder

text: Provtagning och analys

text: Provtagning för analys av förekomst av potatiscystnematoder enligt dessa föreskrifter ska göras av Jordbruksverket. Provtagningen ska göras enligt bilaga

text: 2, punkt 1. Analys av prov ska genomföras i Jordbruksverkets regi och enligt de anvisningar som anges i direktiv

text: , bilaga 2, punkt 1.

text: Officiell undersökning

text: Fält där utsädesodling av potatis avsedd för saluföring planeras ska före varje odlingssäsong undersökas beträffande förekomst av potatiscystnematoder. Provtagning ska göras av Jordbruksverket. Analysen ska genomföras i Jordbruksverkets regi. Ytterligare bestämmelser om provtagning och analys finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:90

text: ) om certifiering m.m. av utsädespotatis. Provtagning gjord av Jordbruksverket krävs inte på fält där det ska odlas utsädespotatis för eget bruk inom samma brukningsenhet.

text: Inventering

text: Jordbruksverket ska årligen göra en inventering avseende på potatiscystnematoder på minst 0,5 % av den totala potatisarealen, undantaget areal för produktion av utsädespotatis.

text: Vad gäller för ett fält med förekomst av potatiscystnematoder?

text: Ett fält där det efter provtagning gjord av Jordbruksverket har konstaterats potatiscystnematoder, ska dokumenteras av Jordbruksverket. Under minst sex år efter det att potatiscystnematoder har konstaterats ska fältet anses ha en dokumenterad förekomst av potatiscystnematoder. Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet om förekomstens omfattning.

text: Åtgärder på fält med förekomst av potatiscystnematoder

text: Odling

text: Utsädespotatis får inte sättas eller lagras på ett fält med förekomst av potatiscystnematoder. På fältet får odlas sådan potatis som inte är avsedd för produktion av utsädespotatis.

text: Växter som är förtecknade i bilaga 1 får inte planteras eller förvaras på ett fält med förekomst av potatiscystnematoder. Växter som förtecknas i bilaga 1, punkt 2, får emellertid odlas på fältet under förutsättning att de efteråt blir föremål för någon av följande åtgärder. 1. Avlägsnande av jord genom tvättning eller borstning av växterna tills all jord så långt det är möjligt är borttagen så att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av potatiscystnematoder. 2. Desinfektion genom metoder som godkänts av Jordbruksverket så att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av potatiscystnematoder. Om någon av åtgärderna ovan vidtagits ska växterna kontrolleras av Jordbruksverket innan de får säljas vidare.

text: Bekämpningsprogram

text: Under den period som ett fält har en av Jordbruksverket dokumenterad förekomst av potatiscystnematoder, ska ett bekämpningsprogram tillämpas. I det fall förekomst av gul potatiscystnematod Globodera rostochiensis, patotyp Ro1, konstaterats, ska vid odling av potatis användas en sort som är resistent mot denna patotyp. I det fall förekomst av andra patotyper än Globodera rostochiensis, patotyp Ro1, konstateras, beslutar Jordbruksverket i det enskilda fallet om omfattningen av ett bekämpningsprogram. I programmet kan utöver vad som anges i 11-12 §§ ingå krav på sort och växtföljd, exempelvis hur många potatisfria år som krävs. Potatissorter som kan ingå i bekämpningsprogrammet ska ha högsta möjliga resistens mot den patotyp av potatiscystnematoder som konstaterats inom fältet, enligt skalan över grad av resistens i bilaga 3. Resistens mot potatiscystnematoder i en potatissort ska undersökas enligt den metod som anges i direktiv

text: , bilaga 4, avsnitt 2.

text: Bekämpning

text: De första två åren efter att potatiscystnematoder konstaterats på fältet och fältet har dokumenterats som ett fält med förekomst av potatiscystnematoder ska plantor från övervintrade knölar av potatis bekämpas. Om ogräs tillhörande fam Solanaceae förekommer på fältet, exempelvis nattskatta (Solanum nigrum L.) och besksöta (Solanum dulcamara L.), ska bekämpning ske under den tid fältet är dokumenterat som ett fält med förekomst av potatiscystnematoder.

text: Rengöring

text: Maskiner och redskap som används till plöjning eller annan jordbearbetning, sättning och skörd av potatis eller skörd av lök ska rengöras efter att de har använts på en brukningsenhet vilken är dokumenterad av Jordbruksverket som en brukningsenhet med fält där potatiscystnematoder konstaterats.

text: Friförklaring av fält med förekomst av potatiscystnematoder

text: För att friförklara ett fält som är dokumenterat till följd av förekomst av potatiscystnematoder ska provtagning göras. Provtagningen kan ske tidigast sex år efter att potatiscystnematoder konstaterats på fältet. Provtagningen ska ske enligt bilaga 2, punkt 2. Om inga potatiscystnematoder konstateras vid provtagningen ska fältet inte längre vara dokumenterat av Jordbruksverket som ett fält med förekomst av potatiscystnematoder.

text: När anses det förekomma potatiscystnematoder i ett potatisparti?

text: Ett potatisparti ska anses innehålla potatiscystnematoder om potatispartiet:

text: 1. har odlats på ett fält, som av Jordbruksverket eller av officiell myndighet i ett annat EU-land, är dokumenterat med anledning av förekomst av potatiscystnematoder, eller 2. som har kommit i kontakt med jord där potatiscystnematoder har konstaterats.

text: Vad gör man med ett potatisparti eller växter med förekomst av potatiscystnematoder?

text: Ett potatisparti i vilket det förekommer potatiscystnematoder, får inte användas som utsäde.

text: Växter förtecknade i bilaga 1, punkt 1, och som odlats på ett fält med förekomst av potatiscystnematoder får inte planteras. Växter förtecknade i bilaga 1, punkt 2, och som odlats på ett fält med förekomst av potatiscystnematoder får inte planteras om de inte blivit föremål för någon av åtgärderna enligt 9 § andra stycket.

text: Ett potatisparti med förekomst av potatiscystnematoder får: 1. användas för egen konsumtion och till utfodring av djur på den egna brukningsenheten, 2. sorteras och packas på den brukningsenhet där partiet är odlat, 3. levereras, direkt och utan omlastning, för bearbetning på en industriell anläggning som uppfyller kraven i bilaga 4, eller 4. levereras till en sorteringsanläggning som uppfyller kraven i bilaga 4. Jord, sediment, frånsorterad potatis och skalrester ska hanteras enligt kraven i bilaga 4.

text: Bekämpningsåtgärder som ska redovisas årligen

text: Brukaren av ett fält som har dokumenterats till följd av förekomst av potatiscystnematoder ska årligen, senast den 31 december, redovisa till Jordbruksverket. 1. Vilken gröda som odlats på fältet och, om potatis har odlats, vilken potatissort som använts. 2. De första två åren efter att fältet har en dokumenterad förekomst av potatiscystnematoder, hur övervintrad potatis på fältet bekämpats och vid vilken tidpunkt. 3. Hur eventuell potatisskörd avsatts samt namn och adress på mottagaren av potatisskörden. 4. Om bekämpning av ogräs tillhörande fam Solanaceae har skett och vid vilken tidpunkt. 5. När under året maskiner och redskap har rengjorts enligt vad som krävs i 12 §. Kravet på årlig rapportering gäller inte brukaren av ett fält med förekomst av gul potatiscystnematod, patotyp Ro1.

text: Övriga bestämmelser

text: Undantag

text: Jordbruksverket kan, om det finns särskilda skäl, besluta om undantag från föreskrifterna i denna författning om så kan ske utan att bestämmelserna i direktiv

text: eftersätts.

text: Ytterligare bestämmelser

text: Bestämmelser om märkning av potatis som omsätts inom Europeiska unionen samt om innehav och hantering av kulturer av potatiscystnematoder finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare respektive i Statens jordbrukverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:13

text: ) om införsel från tredje land eller förflyttning inom Europeiska unionen (EU) av växter m.m. för vetenskapligt ändamål. I Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. samt i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:90

text: ) om certifiering m.m. av utsädespotatis finns bestämmelser om frihet från potatiscystnematoder som ska vara uppfyllda vid saluföring av trädgårdsväxter respektive av utsädespotatis.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2017.

text: BIRGITTA EK

text: Jenny Andersson (Växtregelenheten)

text: SJVFS 2016:36

text: Bilaga 1

text: Växter som omfattas av restriktioner med avseende på potatiscystnematoder

text: 1. Värdväxter med rötter, avsedda för uppförökning: Capsicum spp., olika arter av paprika Solanum lycopersicum L., tomat Solanum melogena L., aubergin

text: 2a Andra växter med rötter, avsedda för uppförökning: Allium porrum L., purjolök Beta vulgaris L., beta Brassica spp., kålsläktet Fragaria L., smultronsläktet Aspargus officinalis L., sparris

text: 2b Lökar, rotknölar och jordstammar som är odlade i jord och avsedda för plantering och som inte behandlats genom A. att all jord så långt det är möjligt avlägsnats genom tvättning eller borstning så att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av potatiscystnematod, eller B. desinfektion genom metoder som godkänts av Jordbruksverket så att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av potatiscystnematod av följande arten och släkten: Allium ascalonicum L., schalottenlök Allium cepa L., lök Dahlia spp., dahliasläktet Gladiolus Tourn. Ex L., gladiolsläktet Hyacinthus spp., hyacintsläktet Iris spp., irissläktet Lilium spp., liljesläktet Narcissus L., narcissläktet Tulipa L. tulpansläktet utom sådana där det på förpackningen eller på annat sätt anges att de är avsedda för försäljning till slutkonsumenter som inte yrkesmässigt producerar växter eller snittblommor.

text: SJVFS (

text: Bilaga 2

text: Provtagningsstandard

text: 1. Provtagningen för inventering ska omfatta

text: a. 400 ml jord per hektar. Provet ska samlas in genom minst 100 borrstick per hektar i ett rutnät som helst ska täcka hela fältet. Avståndet mellan provtagningspunkterna ska vara minst fem meter på bredden och högst 20 meter på längden,

text: eller

text: b. riktade prover på minst 400 ml jord efter okulär besiktning av rötter med synliga symptom,

text: eller

text: c. prover på minst 400 ml jord som vidhäftat potatisen efter skörd, under förutsättning att fältet där potatisen odlats går att spåra.

text: 2. Provtagning inför friförklaring av fält med förekomst av potatiscystnematoder

text: Provtagning för analys av förekomst av potatiscystnematoder ska göras på fält där potatis avsedd för produktion av utsädespotatis ska odlas eller där växter som är förtecknade i bilaga 1 och som är avsedda för uppförökning ska odlas. Frihet från potatiscystnematoder ska styrkas genom ett prov på minst 1 500 ml jord per hektar som ska samlas in genom minst 100 borrstick per hektar, helst i ett rutnät som täcker hela fältet och där avståndet mellan provtagningspunkterna är minst fem meter på bredden och högst 20 meter på längden.

text: Bilaga 3

text: Skala för att beskriva grad av resistens mot potatiscystnematoder

text: Nivå 9 visar på den högsta nivån av resistens.

text: Relativ mottaglighet (%) Resistensnivå

text: < 1 9 1,1-3 8 3,1-5 7 5,1-10 6 10,1-15 5 15,1-25 4 25,1-50 3 50,1-100 2 >100 1

text: Bilaga 4

text: A. Hantering på den brukningsenhet där potatisen odlats

text: a. Jord från sortering och packning av ett potatisparti

text: där det förekommer potatiscystnematoder ska hanteras på ett sätt som förhindrar risk för vidare spridning av potatiscystnematoder. Jorden ska 1. förvaras på brukningsenheten och inte användas till potatisodling eller för odling av växterna i bilaga 1 under minst sex år, eller 2. spridas på mark som inte används till potatisodling. Potatisodling eller odling av växterna i bilaga 1 får därefter som tidigast påbörjas efter sex år.

text: b. Frånsorterad potatis och skalrester

text: där det förekommer potatiscystnematoder ska hanteras på ett sätt som förhindrar risk för vidare spridning av potatiscystnematoder. Den frånsorterade potatisen och skalresterna ska 1. användas som djurfoder på den egna brukningsenheten eller på en annan brukningsenhet där det inte odlas potatis under de närmaste sex åren, eller 2. komposteras på brukningsenheten. Komposten får tidigast spridas på mark som används till potatisodling eller odling av växterna i bilaga 1 efter sex år.

text: B. Hantering på en anläggning för sortering och packning av potatis eller på en industriell anläggning för bearbetning av potatis

text: a. Jord och sediment från sortering och packning av ett potatisparti

text: där det förekommer potatiscystnematoder ska hanteras på ett sätt som förhindrar risk för vidare spridning av potatiscystnematoder och får inte användas till potatisodling eller för odling av växterna i bilaga 1 förrän tidigast efter sex år. Jord och sediment med förekomst av potatiscystnematoder ska 1. lagras utan risk för spridning av potatiscystnematoder, 2. spridas på mark som inte används till potatisodling, eller 3. användas som fyllnadsmaterial vid vägarbeten och dylikt.

text: b. Frånsorterad potatis och skalrester

text: där det förekommer potatiscystnematoder ska hanteras på ett sätt som förhindrar risk för vidare spridning av potatiscystnematoder. De ska användas 1. på en industriell anläggning, eller 2. som djurfoder under förutsättning att frånsorterad potatis och skalrester är tvättade.

text: C. Hantering av avfall genom biologisk behandling eller annan hantering

text: Jord, sediment, potatis och skalrester med förekomst av potatiscystnematoder får även bortskaffas genom rötning eller kompostering (upphettning till minst 55ºC under minst 6 timmar) alternativt förbränning eller annan hantering som kan godkännas av Jordbruksverket.

text: D. Ytterligare bestämmelser om hantering av avfall

text: I 15 kap. 5a §

text: miljöbalken (1998:808)

text: och i

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: finns ytterligare bestämmelser om avfallshantering.


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om upphävande av vissa föreskrifter på växtskyddsområdet

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2017.

text: BIRGITTA EK

text: Jenny Andersson (Växtregelenheten)

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2004:20) om bekämpning av potatiskräfta

text: Dessa bestämmelser har till syfte att bekämpa och hindra spridning av potatiskräfta, orsakad av svampen Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med brukningsenhet: En eller flera fastigheter eller delar av sådana där jordbearbetningsredskap eller maskiner eller annan utrustning för produktion av potatis används gemensamt.

text: Förbud

text: Allt innehav och all hantering av kulturer av Synchytrium endobioticum är förbjuden.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:38

text: Smittförklarat område och riskområde

text: Jordbruksverket smittförklarar det område inom vilket potatiskräfta påträffats samt beslutar om områdets avgränsning. Jordbruksverket beslutar även om avgränsning av ett riskområde med avseende på potatiskräfta. Utöver sådant riskområde ska annan mark som tillhör samma brukningsenhet som ett smittförklarat område anses vara riskområde så länge som marken ingår i brukningsenheten, om inte Jordbruksverket beslutar annat.

text: Beslutet om att ett område är smittförklarat eller utgör riskområde gäller till dess att det upphävs av Jordbruksverket. Ett sådant beslut kan fattas när potatiskräfta inte längre kan påvisas inom området. Under förutsättning att en brukningsenhet omfattar högst 2 hektar odlad jord och potatisodling om högst 0,1 hektar kan dock ett beslut om att området är smittförklarat eller riskområde upphävas av Jordbruksverket 20 år efter den senaste odlingen av en kräftmottaglig potatissort inom området.

text: Länsstyrelsen ska ha en aktuell förteckning över smittförklarade områden och riskområden i länet och förvara handlingar om fall av potatiskräfta i länet så länge ett området är smittförklarat eller utgör riskområde.

text: Odling

text: Inom smittförklarat område får inte potatis odlas eller lagras. Inte heller växter som är avsedda för vidare odling på annan plats får odlas, jordslås eller lagras inom ett smittförklarat område. Dock får sådana växter som är avsedda för produktion av fröburet utsäde odlas. Markinnehavare ska inom området rensa bort plantor från potatisknölar som övervintrat och förstöra plantorna på det sätt som länsstyrelsen bestämmer. Inom smittförklarat område på brukningsenhet som omfattar högst 2 hektar odlad jord och potatisodling om högst 0,1 hektar får, utan hinder av vad som föreskrivs i första stycket, odlas och lagras potatis av sorter som är resistenta mot den ras av potatiskräfta som förekommer inom området.

text: Inom ett smittförklarat område där potatisodling är tillåten enligt 8 § tredje stycket får potatis inte odlas första året efter det att området smittförklarats. Första gången potatis åter odlas inom området ska nytt certifierat utsäde användas. Ur skörd som härstammar från sådan utsädespotatis får därefter tas utsäde, dock enbart för eget bruk. Om en potatissort som inte är resistent mot potatiskräfta odlas inom sådant område får potatis inte odlas inom området påföljande odlingsår. Markinnehavare ska under det år då potatis inte får odlas inom området rensa bort plantor från potatisknölar som övervintrat och förstöra plantorna på det sätt som länsstyrelsen bestämmer.

text: Inom riskområde får endast potatissorter som är resistenta mot den ras av potatiskräfta som förekommer inom området odlas. Växter avsedda för vidare odling på annan plats får inte odlas, jordslås eller lagras inom riskområde. Dock får sådana växter som är avsedda för produktion av fröburet utsäde odlas. Första året efter det att potatiskräfta konstaterats på en brukningsenhet ska nytt certifierat utsäde användas på brukningsenheten. Ur skörd som härstammar från sådan utsädespotatis får därefter tas utsäde, dock enbart för eget bruk.

text: Användning av smittad skörd och bortförande av växtrester

text: Potatis från skörd som är smittad med potatiskräfta får endast användas i odlarens eget hushåll eller som djurfoder, under förutsättning att gödseln från de utfodrade djuren inte sprids utanför det smittförklarade området eller riskområdet. Länsstyrelsen får i särskilda fall medge annan användning under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för vidare smittspridning. Blast och andra växtrester från smittade plantor ska förstöras på sådant sätt att vidare smittspridning förhindras.

text: Bortförande av potatis och jord m.m.

text: Potatis som odlats inom riskområde enligt 10 § eller inom smittförklarat område enligt 8 § tredje stycket får endast föras bort från området om den säljs som industriråvara eller, efter sortering på brukningsenheten, som matpotatis. Länsstyrelsen får i särskilda fall besluta att potatis får föras bort för annan användning under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för vidare smittspridning.

text: Från smittförklarat område eller riskområde får inte utan särskilt tillstånd från länsstyrelsen föras bort jord, gödsel, kompost eller växtrester av potatis.

text: Länsstyrelsen får besluta om att underjordiska växtdelar av andra växter än potatis, såsom morötter och kålrötter, vilka odlats inom smittförklarat område eller inom riskområde inte får användas fritt eller säljas.

text: Transportmedel, maskiner och andra redskap, som använts vid jordbearbetning, spridning av stallgödsel, sättning och skörd av potatis, skörd av rotfrukter och vid grävnings- eller schaktningsarbeten, på brukningsenhet inom vilket det finns ett smittförklarat område ska rengöras så att de är helt fria från jord och växtdelar innan de lämnar brukningsenheten. Länsstyrelsen får i särskilda fall ge tillstånd till bortförande av transportmedel, maskiner och redskap som inte rengjorts.

text: Övriga bestämmelser

text: När potatiskräfta konstaterats ska länsstyrelsen besöka den smittade brukningsenheten och upprätta en rapport över fallet. Länsstyrelsen ska därefter utarbeta förslag till omfattningen av smittförklarat område och riskområde till grund för Jordbruksverkets beslut. Länsstyrelsens förslag samt fastighetsgränser för samtliga brukade fastigheter ska markeras på en kopia av Ekonomiska kartan eller motsvarande och snarast därefter lämnas till Jordbruksverket. Under den tid då ett område är smittförklarat område eller riskområde ansvarar länsstyrelsen för tillsynen över all odling och hantering av potatis inom området. Rapportering om utförda inspektioner ska årligen senast den 1 november lämnas till Jordbruksverket. Länsstyrelsen ska även i övrigt medverka vid bekämpning av potatiskräfta på sätt som Jordbruksverket bestämmer.

text: Ytterligare bestämmelser om innehav och hantering av kulturer av Synchytrium endobioticum finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:13

text: ) om införsel från tredje land eller förflyttning inom Europeiska unionen (EU) av växter m.m. för vetenskapligt ändamål.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: _____________ Denna författning träder i kraft den 1 januari 2017.

text: BIRGITTA EK Jenny Andersson (Växtregelenheten)

text: SJVFS 2016:38


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:26) om bekämpning av skadegöraren Ralstonia solanacearum

text: Dessa bestämmelser har till syfte att lokalisera och kartlägga utbredningen av bakterien Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al., vilken bl.a. orsakar sjukdomen mörk ringröta i knölar av potatis och bakteriell vissnesjuka på potatisoch tomatplantor, förhindra dess förekomst och spridning samt om skadegöraren påträffas, bekämpa den i syfte att utrota den.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med Brukningsenhet: En fastighet eller ett företag bestående av en eller flera registerfastigheter eller delar av sådana med gemensam användning av maskiner och annan utrustning för produktion av potatis eller tomat. Produktionsplats: Fält eller skifte, eller delar därav, eller annan odlingsplats för ett växtparti. Skadegöraren: Bakterien Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. Växtparti: Knölar eller plantor av potatis eller tomat som har ursprung i en eller flera avgränsade produktionsplatser inom en brukningsenhet och som är baserade på frön eller annat utsäde med enhetlig bakgrund eller växter av potatis eller tomat som behandlas på ett sådant sätt att de måste ses som en enhet och inte längre kan särskiljas efter ursprung.

text: Förbud

text: Allt innehav och all hantering av skadegöraren är förbjuden.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:39

text: När ska ett växtparti anses vara smittat?

text: Ett växtparti anses vara smittat av skadegöraren om det i ett uttaget prov har visat sig innehålla skadegöraren enligt de testmetoder som föreskrivs i bilaga 2 till

text: rådets direktiv 98/57/EG av den 20 juli 1998

text: om bekämpning av Ralstonia solanacerarum (Smith) Yabuuchi m.fl. .

text: Provtagning och undersökning

text: Officiell provtagning och undersökning för analys av förekomst av skadegöraren görs genom Jordbruksverkets försorg. Undersökningen och provtagningen kan omfatta: 1. potatis, Solanum tuberosum L., alla delar av växter utom fröer, 2. tomat, Solanum lycopersicum L., alla delar av växter utom frukter och fröer, 3. andra värdväxter för skadegöraren, 4. vatten som används för bevattning av värdväxter och avfall från anläggningar för bearbetning eller förpackning av värdväxter, eller 5. annat material i förekommande fall. (

text: SJVFS 2016:39

text: Krav på utsädets ursprung

text: Knölar eller plantor av potatis avsedda som utsäde respektive för plantering ska uppfylla kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare samt härstamma i direkt led från material som har erhållits genom ett av Jordbruksverket godkänt program och som har konstaterats vara fritt från skadegöraren vid provtagning och undersökning enligt 5-6 §§.

text: Vad gäller vid misstänkt förekomst av skadegöraren?

text: Misstanke om förekomst av skadegöraren kan grundas på misstänkta synliga symptom av skadegöraren och positiva resultat av lämpliga test, eller enbart positiva resultat av lämpliga test. I avvaktan på slutligt resultat enligt 5 § får ett växtparti, som avses i 6 § andra stycket 1 och 2, från vilket ett prov med misstänkt förekomst av skadegöraren tagits, inte förflyttas utan tillstånd av Jordbruksverket. Förflyttning kan endast tillåtas under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av skadegöraren och att förflyttningen sker under officiell övervakning som fastställs av Jordbruksverket. Jordbruksverket beslutar i avvaktan på resultat enligt 5 §, i det enskilda fallet, om åtgärder för att spåra den misstänkta skadegörarens ursprung och för att förhindra risk för spridning av skadegöraren. Ett sådant beslut gäller till dess att det slutliga resultatet har erhållits. Vid misstänkt förekomst av skadegöraren på växter, i vatten, avfall eller annat material, som avses i 6 § andra stycket 3-5, beslutar Jordbruksverket i det enskilda fallet om lämpliga åtgärder för att hindra vidare smittspridning.

text: 1 EGT L 235, 21.8.1998, s. 1, Celex 31998L0057.

text: Vad gäller vid bekräftad förekomst av skadegöraren i ett växtparti av potatis eller tomat?

text: Undersökning av smittans omfattning

text: Vid bekräftad förekomst av skadegöraren i ett växtparti av potatis eller tomat, enligt 6 § andra stycket 1 och 2, ska provtagning och undersökning av förekomst av skadegöraren genomföras i andra växtpartier som är klonmässigt närbesläktade eller som har varit i kontakt med det växtparti där skadegöraren har konstaterats, genom odling eller annan hantering före eller efter skörd. Finns det misstanke om att skadegöraren härstammar från bevattningsvatten ska vattnet samt växtpartier som kommit i kontakt med vattnet provtas och undersökas för förekomst av skadegöraren.

text: Beslut om smittans omfattning

text: Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet om smittans omfattning. Det växtparti från vilket provet tagits ska förklaras smittat av skadegöraren samt de produktionsplatser på vilka det smittade partiet odlats. Maskiner, redskap, transportmedel, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning, inklusive förpackningsmaterial, eller annat material som har varit i kontakt med ett smittat växtparti ska anses vara smittade i den utsträckning som bedöms nödvändig för att hindra vidare smittspridning.

text: Beslut om troliga smittans omfattning

text: Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet om den troliga smittans omfattning till följd av kontakt med det smittade växtpartiet genom odling eller annan hantering före eller efter skörd, bevattningsvatten eller på grund av klonsamband med det smittade växtpartiet. Alla kvarvarande växter, som avses i 6 § andra stycket 1 och 2, och som odlats på samma brukningsenhet som de smittade växtpartierna ska anses vara troligen smittade, om inget annat beslutas med stöd av 10 §.

text: Förfarande vid bekräftad förekomst av skadegöraren i andra växter, vatten, avfall eller annat material

text: Vid bekräftad förekomst av skadegöraren i andra värdväxter än potatis och tomat samt i vatten, avfall eller annat material, som avses i 6 § andra stycket 3-5, genomför Jordbruksverket i det enskilda fallet en provtagning och undersökning för att kartlägga smittans omfattning. Växter, vatten, avfall eller annat material från vilket provet tagits ska förklaras smittade av skadegöraren. Jordbruksverket beslutar vidare om smittans troliga och möjliga utbredning till följd av kontakt eller risk för kontakt med smittade växter, vatten, avfall eller annat material.

text: Avgränsning av riskområde för skadegöraren

text: Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet om avgränsning av ett riskområde för skadegöraren utifrån besluten av smittans omfattning samt troliga och möjliga omfattning enligt 10-12 §§. Riskområdet för skadegöraren kvarstår under tre odlingsår efter det att förekomst av skadegöraren har fastställts inom området. Jordbruksverket kan besluta att riskområdet ska kvarstå under längre tid om beslutade bekämpningsåtgärder inte har efterlevts eller inte har visat sig vara tillräckliga.

text: Vad gör man med ett smittat växtparti?

text: Växter och annat material i förekommande fall som har förklarats vara smittat av skadegöraren får inte förflyttas utan Jordbruksverkets tillstånd. Förflyttning kan endast tillåtas under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av skadegöraren och att det sker under officiell övervakning som fastställs av Jordbruksverket.

text: Växtpartier som har förklarats vara smittat av skadegöraren får inte användas för vidare odling. De ska bortskaffas genom någon av följande åtgärder: 1. Förbränning. 2. Uppläggning på avfallsplats som kan godkännas av Jordbruksverket, där det inte finns någon risk för att skadegöraren sprids till omgivningen. I

text: och

text: 13 §§

text: förordningen (

text: ) om deponering av avfall och i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2004:4

text: ) om hantering av brännbart avfall och organiskt avfall finns bestämmelser om deponering av organiskt avfall. 3. Användning som djurfoder efter värmebehandling som säkerställer att skadegöraren inte har överlevt. 4. Leverans, direkt och utan omlastning, för bearbetning på en industriell anläggning som kan godkännas av Jordbruksverket. De krav på avfallshantering som ställs på en sådan anläggning framgår av bilagan. 5. Annan åtgärd som kan godkännas av Jordbruksverket under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av skadegöraren. Om avfall uppkommer vid bortskaffande av smittat parti ska det omhändertas enligt bilagan. Dokumentation som styrker hur smittade växtpartier bortskaffats ska omgående efter vidtagen åtgärd lämnas till Jordbruksverket.

text: Vad gör man med ett troligen smittat växtparti m.m.?

text: Växter som förklarats troligen smittade av skadegöraren får inte användas för vidare odling. Potatispartier ska bortskaffas enligt 15 § 1-5 eller genom användning som matpotatis avsedd för konsumtion, levererad direkt färdigförpackad och utan att ompaketering får ske. Anläggningar som sorterar och paketerar troligen smittad potatis ska ha en avfallshantering som säkerställer att det inte finns någon risk för vidare smittspridning. Potatis avsedd som utsäde får endast hanteras på anläggningen om

text: detta sker separat från de troligen smittade partierna eller efter det att anläggningen har rengjorts och desinficerats. Vid bearbetning på industriell anläggning enligt 15 § 4 är det tillräckligt med en avfallshantering som säkerställer att det inte finns någon risk för vidare smittspridning. Andra växter inklusive avfall ska bortskaffas genom destruktion eller på annat sätt enligt särskilt beslut av Jordbruksverket. Dokumentation som styrker hur troligen smittade växtpartier bortskaffats ska omgående efter vidtagen åtgärd lämnas till Jordbruksverket.

text: Åtgärder på fält som har förklarats smittade av skadegöraren

text: På produktionsplatser som har förklarats smittade av skadegöraren beslutar Jordbruksverket i det enskilda fallet om att bestämmelserna i antingen 18 § eller 19 § ska tillämpas.

text: Under minst fyra odlingsår efter det att skadegöraren påvisats får potatis, tomat, andra värdväxter för skadegöraren eller arter av brassica L. (kål, raps m.fl.) inte odlas. Under denna tid ska åtgärder vidtas för att utrota plantor från övervintrade knölar av potatis, tomatplantor och andra värdväxter inklusive ogräs av Solanaceae (potatisväxter). Innan potatis eller tomat åter får odlas ska länsstyrelsen ha bedömt att produktionsplatsen är fri från plantor från övervintrade knölar av potatis, tomatplantor och andra värdväxter inklusive ogräs av Solanaceae (potatisväxter). under åtminstone två på varandra följande odlingsår. Den första tillåtna potatisgrödan får endast avse produktion av annan potatis än utsädespotatis. Tomatplantorna eller den skördade potatisen ska provtas och undersökas enligt 5-6 §§. Andra gången odling av tomat eller potatis tillåts av länsstyrelsen på produktionsplatsen får produktionen även avse utsädespotatis. Odlingen ska återkomma efter lämplig växtföljd, vilken ska omfatta minst två år av andra grödor vid odling av utsädespotatis. Tomatplantorna eller den skördade potatisen ska provtas och undersökas enligt 5-6 §§.

text: Under minst fem odlingsår efter det att skadegöraren påvisats ska åtgärder vidtas för att utrota plantor från övervintrade knölar av potatis, tomatplantor och andra värdväxter inklusive ogräs av Solanaceae (potatisväxter). Under de första tre åren ska produktionsplatsen ligga i träda med ofta förekommande bearbetningar, användas för produktion av spannmål eller gräs för utsädesproduktion eller användas som permanent slåtter- eller betesvall med ofta återkommande slåtter eller intensivt bete. Under de följande två åren får endast odlas växter som inte är värdväxter för skadegöraren. Innan potatis eller tomat åter får odlas ska länsstyrelsen ha bedömt att produktionsplatsen är fri från plantor från övervintrade knölar av potatis, tomatplantor och andra värdväxter inklusive ogräs av Solanaceae (potatisväxter) under åtminstone två på varandra följande odlingsår. Den första tillåtna odlingen får, när det gäller potatis, även avse utsädespotatis. Tomatplantorna eller den skördade potatisen ska provtas och undersökas enligt 5-6 §§.

text: Övriga åtgärder på smittad brukningsenhet

text: För att tomat eller potatis åter ska få odlas på ett annan produktionsplats på smittad brukningsenhet ska länsstyrelsen ha gjort bedömningen att produktionsplatsen är fri från plantor från övervintrade knölar av potatis, tomatplantor och andra värdväxter inklusive ogräs av Solanaceae (potatisväxter). Förekommer sådana plantor eller ogräs ska dessa bekämpas. Om odling tillåts av länsstyrelsen odlingsåret efter det att skadegöraren påvisats ska, när det gäller potatis, certifierat utsäde användas och odlingen ska vara avsedd för produktion av annan potatis än utsädespotatis. Vid odling av tomat ska de plantor som används komma från frön som uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Produktionen får endast avse fruktproduktion. Om odling tillåts av länsstyrelsen andra odlingsåret efter det att skadegöraren påvisats ska, när det gäller odling av potatis, antingen certifierat utsäde användas eller annat utsäde som godkänts av Jordbruksverket. För att godkännas av Jordbruksverket ska utsädet vara producerat på en annan brukningsenhet än den smittade brukningsenheten, härstamma från certifierat utsäde samt ha provtagits och undersökts för skadegöraren enligt 5-6 §§. Produktionen får även avse utsädespotatis. Vid odling av tomat ska de plantor som används komma från frön som uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller komma från tomatplantor godkända av Jordbruksverket. För att godkännas av Jordbruksverket ska plantorna ha producerats på en annan brukningsenhet än den smittade brukningsenheten samt härstamma från utsäde som uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Produktionen får även avse produktion av tomatplantor. Om odling tillåts av länsstyrelsen tredje odlingsåret efter det att skadegöraren påvisats ska, när det gäller potatis, certifierat utsäde användas eller annat utsäde som godkänts av Jordbruksverket. För att godkännas av Jordbruksverket ska utsädet härstamma från certifierat utsäde samt ha provtagits och undersökts för skadegöraren enligt 5-6 §§. Produktionen får även avse utsädespotatis. Vid odling av tomat ska certifierade tomatplantor som kommer från frön som uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller tomatplantor som godkänts av Jordbruksverket användas. För att godkännas av Jordbruksverket ska plantorna härstamma från utsäde som uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Produktionen får även avse produktion av tomatplantor. Under vart och ett av de tre odlingsåren ska den växande tomat- eller potatisgrödan inspekteras och skördad potatis provtas och undersökas enligt 5-6 §§. De år då utsädesodling av potatis är tillåten ska skördad utsädespotatis hanteras skilt från annan potatis alternativt ska det finnas ett system för rengöring och desinfektion mellan hantering av annan potatis och utsädespotatis. Dokumentation som styrker användande av certifierat utsäde enligt andra stycket, och i tillämpliga fall även enligt tredje och fjärde stycket, ska lämnas till länsstyrelsen senast den 1 maj det aktuella odlingsåret. I det fall utsädesköp sker efter den 1 maj ska den avsedda dokumentationen lämnas till länsstyrelsen snarast därefter.

text: Åtgärder på övriga brukningsenheter inom riskområdet

text: Inom riskområde utanför smittad brukningsenhet ska under den period som området är förklarat riskområde för skadegöraren, certifierat utsäde eller annat utsäde som godkänts av Jordbruksverket användas för produktion av potatis. Produktionen får även avse utsädespotatis. Under den period brukningsenheten är förklarat riskområde ska skördad utsädespotatis hanteras skilt från annan potatis alternativt ska det finnas ett system för rengöring och desinfektion mellan hantering av annan potatis och utsädespotatis. Vid odling av tomat ska plantor användas som kommer från frön som uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller tomatplantor som godkänts av Jordbruksverket. För att godkännas av Jordbruksverket ska plantorna härstamma från utsäde som uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Under den tid som riskområdet kvarstår ska den växande tomat- eller potatisgrödan inspekteras och skördad potatis provtas och undersökas enligt 5-6 §§. Dokumentation som i tillämpliga fall styrker användning av certifierat potatisutsäde ska lämnas till länsstyrelsen senast den 1 maj det aktuella odlingsåret. I det fall utsädesköp sker efter den 1 maj ska den avsedda dokumentationen lämnas till länsstyrelsen snarast därefter.

text: Rengöring och desinfektion inom riskområde för skadegöraren

text: Rengöring och desinfektion av smittad utrustning, lager etc.

text: Smittförklarade maskiner, redskap, transportmedel, anläggningar för hantering av potatis eller tomat, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning, inklusive förpackningsmaterial, ska rengöras och desinficeras enligt anvisning från Jordbruksverket innan de åter får användas. Efter desinfektion ska föremålen inte längre anses vara smittade. Förpackningsmaterial och mindre föremål får istället förstöras. Dokumentation som styrker åtgärder för rengöring, desinfektion och destruktion enligt föregående stycke ska snarast efter vidtagen åtgärd lämnas till länsstyrelsen. I 24 § finns bestämmelser om att föremål på smittad brukningsenhet även ska rengöras och desinficeras året efter det att smittan konstaterats.

text: Rengöring och desinfektion av övriga maskiner och lageranläggningar inom

text: riskområdet

text: Inom hela riskområdet ska, om detta inte redan skett enligt 22 §, maskiner, redskap, transportmedel, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning som används vid odling och hantering av potatis eller tomat rengöras och desinficeras innan de åter får användas. Rengöring och desinfektion ska göras enligt anvisning från Jordbruksverket. Dokumentation som styrker åtgärder för rengöring och desinfektion enligt föregående stycke ska snarast efter vidtagen åtgärd lämnas till länsstyrelsen.

text: Ytterligare rengöring och desinfektion på smittad brukningsenhet

text: På brukningsenhet med smittat fält ska, utöver vad som sägs i 22 och 23 §§, rengöring och desinfektion utföras efter det första odlingsåret efter det att smittan konstaterats. Rengöring och desinfektion ska göras enligt anvisning från Jordbruksverket. Sådan rengöring och desinfektion ska omfatta maskiner, redskap, transportmedel, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning som används vid odling och hantering av potatis eller tomat. Dokumentation som styrker åtgärder för rengöring och desinfektion enligt föregående stycke ska snarast efter vidtagen åtgärd lämnas in till länsstyrelsen.

text: Utbytbart odlingssubstrat

text: I produktionssystem där det är möjligt att fullständigt byta ut odlingssubstratet ska saneringsarbetet ske enligt anvisning från Jordbruksverket.

text: Förfarande vid förekomst av skadegöraren i vattendrag m.m.

text: Vid förekomst av skadegöraren i vatten, avfall eller annat material, som avses i 6 § andra stycket 4 och 5, ska saneringsarbetet m.m. ske enligt anvisningar från Jordbruksverket.

text: Länsstyrelsens ansvar

text: Åtgärder vid bekräftad förekomst

text: När skadegöraren konstaterats på en brukningsenhet och länsstyrelsen av Jordbruksverket fått kännedom om detta ska länsstyrelsen efter samråd med odlaren snarast möjligt vidta följande åtgärder: 1. Upprätta en rapport över följande: a. De växtpartier som fanns kvar på brukningsenheten vid den tidpunkt då skadegöraren påträffades. Sort och uppskattad mängd för respektive växtparti ska anges. b. Eventuellt samarbete med andra odlare eller företag vad gäller maskiner och utrustning för odling, sortering, paketering eller lagring av potatis under det senaste odlingsåret. c. Vilka odlare eller företag som fram till dess skadegöraren konstaterats mottagit potatis producerad under det senaste odlingsåret. d. Certifieringsnummer eller motsvarande för det utsäde som använts under det senaste odlingsåret. 2. Markera följande på den ekonomiska kartan eller motsvarande: a. Det eller de fält där potatis odlats under det senaste odlingsåret. b. Det eller de fält där det växtparti odlats i vilken skadegöraren påträffats. Den dokumentation som avses i första stycket ska snarast lämnas till Jordbruksverket.

text: Uppföljning

text: Länsstyrelsen ska följa upp kraven på växtföljd, undersöka förekomst av plantor från övervintrade knölar av potatis enligt 18-19 §§ samt ta emot den dokumentation som styrker användning av certifierat utsäde enligt 20-21 §§ samt rengöring, desinfektion och destruktion enligt 22-24 §§. Länsstyrelsen ska årligen, senast den 1 september, skriftligen meddela Jordbruksverket följande: 1. resultatet av uppföljningen av kraven på växtföljd, 2. resultatet av uppföljningen av plantor från övervintrade knölar, och 3. vilken dokumentation som länsstyrelsen fått in och som styrker åtgärder enligt 20-24 §§. I det fall länsstyrelsen har misstanke eller kännedom om att åtgärder enligt dessa föreskrifter eller enligt beslut om bekämpning av skadegöraren inte har efterlevts ska länsstyrelsen snarast möjligt underrätta Jordbruksverket om detta. Länsstyrelsen ska även i övrigt medverka vid bekämpning av skadegöraren på sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: Övriga bestämmelser

text: Undantag

text: Jordbruksverket kan, om det finns särskilda skäl, besluta om undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter om så kan ske utan att bestämmelserna i direktiv

text: eftersätts.

text: Ytterligare bestämmelser

text: Bestämmelser om krav på märkning av växter som omsätts inom Europeiska unionen samt om innehav och hantering av kulturer av Ralstonia solanacearum finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare respektive i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:13

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2017.

text: BIRGITTA EK

text: Jenny Andersson (Växtregelenheten)

text: SJVFS 2016:39

text: Bilaga

text: System för avfallshantering på anläggning som hanterar växtpartier smittade av skadegöraren

text: Fast avfall

text: Fast avfall omfattar potatis- och tomatavfall, inklusive kasserad potatis, skal och tomater, samt annat fast avfall som har kommit i kontakt med den smittade potatisen och tomaterna, inklusive jord, stenar och annat skräp.

text: Fast avfall ska bortskaffas på något av följande sätt: 1. Uppläggning på avfallsplats som kan godkännas av Jordbruksverket, där det inte finns någon risk för att skadegöraren sprids till omgivningen. Transporten dit ska ske på sådant sätt att det inte finns någon risk för att avfall förloras på vägen. I

text: och

text: 13 §§

text: förordningen (

text: NFS 2004:4

text: ) om hantering av brännbart avfall och organiskt avfall finns bestämmelser om deponering av organiskt avfall. 2. Förbränning 3. Annat omhändertagande som kan godkännas av Jordbruksverket.

text: Flytande avfall

text: Flytande avfall som innehåller uppslammade fasta ämnen ska först genomgå filtrering eller sedimentation. Den fasta fasen ska sedan bortskaffas som fast avfall.

text: Flytande avfall ska sedan bortskaffas på något av följande sätt: 1. Upphettning till minst 60 °C under minst 30 minuter. 2. Annat omhändertagande som kan godkännas av Jordbruksverket. För att Jordbruksverket ska kunna godkänna omhändertagandet ska det åtminstone säkerställas att avfallet inte kommer att komma i kontakt med jordbruksmark eller vattenkällor som kan komma att användas för bevattning av jordbruksmark.


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:27) om bekämpning av ljus ringröta på potatis

text: Dessa bestämmelser har till syfte att lokalisera och kartlägga utbredningen av bakterien Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al., vilken orsakar sjukdomen ljus ringröta på potatis, förhindra dess förekomst och spridning samt om skadegöraren påträffas, bekämpa den i syfte att utrota den.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med Brukningsenhet: En fastighet eller ett företag bestående av en eller flera registerfastigheter eller delar av sådana med gemensam användning av maskiner och annan utrustning för produktion av potatis. Potatisparti: Knölar eller plantor av potatis som har ursprung i ett eller flera avgränsade odlingsfält inom en brukningsenhet och som är baserade på ett utsäde med enhetlig bakgrund eller knölar av potatis som efter skörd behandlas på ett sådant sätt att de måste ses som en enhet och inte längre kan särskiljas efter ursprung. Skadegöraren: Bakterien Clavibacer michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.

text: Förbud

text: Allt innehav och all hantering av skadegöraren är förbjuden.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:40

text: När ska ett potatisparti anses vara smittat?

text: Ett potatisparti odlat i Sverige ska anses vara smittat av skadegöraren om det i ett uttaget prov har visat sig innehålla skadegöraren vid användning av två test baserade på olika biologiska principer eller ett äggplanttest. Testerna ska vara utförda enligt de metoder som föreskrivs i bilaga 1 till

text: rådets direktiv 93/85/EEG av den 4 oktober 1993

text: om bekämpning av ljus ringröta på potatis . Ett potatisparti odlat i annat land än i Sverige ska anses vara smittat av skadegöraren om det i ett uttaget prov har visat sig innehålla bakterier av skadegöraren enligt de testmetoder som föreskrivs i bilaga 1 till direktiv

text: 1 EGT L 259, 18.10.1993, s. 1, Celexnr 31993L0085.

text: Provtagning och undersökning

text: Officiell provtagning och undersökning för analys av förekomst av skadegöraren görs genom Jordbruksverkets försorg.

text: Krav på utsädets ursprung

text: Knölar eller plantor av potatis avsedda som utsäde respektive för plantering ska uppfylla kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare samt härstamma i direkt led från material som har erhållits genom ett av Jordbruksverket godkänt program och som har konstaterats vara fritt från skadegöraren vid provtagning och undersökning enligt 5-6 §§.

text: Vad gäller vid misstänkt förekomst av skadegöraren?

text: Misstanke om förekomst av skadegöraren kan grundas på misstänkta synliga symptom av skadegöraren eller positiva resultat av lämpliga test. I avvaktan på slutligt resultat enligt 5 § får ett potatisparti, från vilket ett prov med misstänkt förekomst av skadegöraren tagits, inte förflyttas utan tillstånd av Jordbruksverket. Förflyttning kan endast tillåtas under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av skadegöraren och att förflyttningen sker under officiell övervakning som fastställs av Jordbruksverket. Jordbruksverket beslutar i avvaktan på resultat enligt 5 §, i det enskilda fallet, om åtgärder för att spåra den misstänkta skadegörarens ursprung och för att förhindra risk för spridning av skadegöraren. Ett sådant beslut gäller till dess att det slutliga resultatet har erhållits.

text: Vad gäller vid bekräftad förekomst av skadegöraren?

text: Undersökning av smittans omfattning

text: Vid bekräftad förekomst av skadegöraren i ett prov av knölar eller plantor av potatis ska provtagning och undersökning av förekomst av skadegöraren genomföras i andra potatispartier som är klonmässigt närbesläktade eller har varit i kontakt, genom odling eller annan hantering före eller efter skörd, med det potatisparti där skadegöraren har konstaterats.

text: Beslut om smittans omfattning

text: Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet om smittans omfattning. Det potatisparti från vilket provet tagits ska förklaras smittat av skadegöraren samt de fält eller avgränsade delar av fält på vilka det smittade partiet odlats. Maskiner, redskap, transportmedel, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning, inklusive förpackningsmaterial, eller annat material som har varit i kontakt med ett smittat potatisparti ska anses vara smittade i den utsträckning som bedöms nödvändig för att hindra vidare smittspridning.

text: Beslut om troliga smittans omfattning

text: Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet om den troliga smittans omfattning till följd av kontakt med det smittade potatispartiet, genom odling eller annan hantering före eller efter skörd, eller genom klonsamband med det smittade potatispartiet. All kvarvarande potatis som odlats på samma brukningsenhet som det smittade partiet ska anses vara troligen smittad om inget annat beslutas med stöd av 10 §.

text: Avgränsning av riskområde för skadegöraren

text: Jordbruksverket beslutar i det enskilda fallet om avgränsning av ett riskområde för skadegöraren utifrån besluten av smittans omfattning och troliga omfattning enligt 10-11 §§ samt med hänsyn till ytterligare möjlig smittspridning. Riskområdet för skadegöraren kvarstår under tre odlingsår efter det att förekomst av skadegöraren har fastställts inom området. Jordbruksverket kan besluta att riskområdet ska kvarstå under längre tid om beslutade bekämpningsåtgärder inte har efterlevts eller inte har visat sig vara tillräckliga.

text: Vad gör man med ett smittat potatisparti?

text: Det potatisparti och annat material i förekommande fall som har förklarats vara smittat av skadegöraren får inte förflyttas utan Jordbruksverkets tillstånd. Förflyttning kan endast tillåtas under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av skadegöraren och att det sker under officiell övervakning som fastställs av Jordbruksverket.

text: Det potatisparti som har förklarats vara smittat av skadegöraren får inte användas för vidare odling. Det ska bortskaffas genom någon av följande åtgärder: 1. Förbränning. 2. Uppläggning på avfallsplats som kan godkännas av Jordbruksverket, där det inte finns någon risk för att skadegöraren sprids till omgivningen. I

text: och

text: 13 §§

text: förordningen (

text: ) om deponering av avfall och i Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2004:4

text: ) om hantering av brännbart avfall och organiskt avfall finns bestämmelser om deponering av organiskt avfall. 3. Användning som djurfoder efter värmebehandling som säkerställer att skadegöraren inte har överlevt. 4. Leverans, direkt och utan omlastning, för bearbetning på en industriell anläggning som kan godkännas av Jordbruksverket. De krav på avfallshantering som ställs på en sådan anläggning framgår av bilagan. 5. Annan åtgärd som kan godkännas av Jordbruksverket under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för spridning av skadegöraren. Om avfall uppkommer vid bortskaffande av smittat parti ska det omhändertas enligt bilagan. Dokumentation som styrker hur smittade potatispartier bortskaffats ska omgående efter vidtagen åtgärd lämnas till Jordbruksverket.

text: Vad gör man med ett troligen smittat potatisparti?

text: Ett potatisparti som förklarats troligen smittat av skadegöraren får inte användas för vidare odling. Det ska bortskaffas enligt 14 § 1-5 eller genom användning som matpotatis avsedd för konsumtion, levererad direkt färdigförpackad och utan att ompaketering får ske. Anläggningar som sorterar och paketerar ett troligen smittat potatisparti ska ha en avfallshantering som säkerställer att det inte finns någon risk för vidare smittspridning. Potatis avsedd som utsäde får endast hanteras på anläggningen om detta sker separat från de troligen smittade partierna eller efter det att anläggningen har rengjorts och desinficerats. Vid bearbetning på industriell anläggning enligt 14 § 4 är det tillräckligt med en avfallshantering som säkerställer att det inte finns någon risk för vidare smittspridning Dokumentation som styrker hur troligen smittade potatispartier bortskaffats ska omgående efter vidtagen åtgärd lämnas till Jordbruksverket.

text: Åtgärder på fält som har förklarats smittade av skadegöraren

text: För fält eller avgränsade delar av fält som har förklarats smittade av skadegöraren beslutar Jordbruksverket i det enskilda fallet om att bestämmelserna i antingen 17 § eller 18 § ska tillämpas.

text: Under minst tre odlingsår efter det att skadegöraren påvisats får potatis inte odlas. Under denna tid ska åtgärder vidtas för att utrota plantor från övervintrade knölar av potatis. Innan potatis åter får odlas ska fältet ha varit fritt från plantor från övervintrade knölar av potatis under åtminstone två på varandra följande odlingsår. Frihet från plantor från övervintrade knölar av potatis kontrolleras av länsstyrelsen. Den första tillåtna potatisgrödan får endast avse produktion av annan potatis än utsädespotatis. Efter skörd ska potatisen provtas och undersökas enligt 5-6 §§. Andra gången potatis odlas på fältet får produktionen även avse utsädespotatis. Potatisodlingen ska återkomma efter lämplig växtföljd, vilken ska omfatta minst två år av andra grödor om det gäller odling av utsädespotatis. Även skörd av den andra potatisgrödan på fältet ska provtas och undersökas enligt 5-6 §§.

text: Under minst fyra odlingsår efter det att skadegöraren påvisats ska åtgärder vidtas för att utrota plantor från övervintrade knölar av potatis. Under denna period ska fältet ligga i träda med ofta återkommande bearbetningar eller ligga i permanent slåtter- eller betesvall med ofta återkommande slåtter eller intensivt bete. Innan potatis åter får odlas på fältet ska det ha varit fritt från plantor från övervintrade knölar av potatis under åtminstone två på varandra följande odlingsår. Den första tillåtna potatisgrödan får även avse produktion av utsäde. Efter skörd ska potatisen provtas och undersökas enligt 5-6 §§.

text: Övriga åtgärder på smittad brukningsenhet

text: För att potatis åter ska få odlas på ett annat fält på smittad brukningsenhet ska länsstyrelsen ha gjort bedömningen att fältet är fritt från plantor från övervintrade

text: knölar av potatis. Förekommer sådana plantor från övervintrade knölar av potatis ska dessa bekämpas. Om odling tillåts av länsstyrelsen odlingsåret efter det att skadegöraren påvisats ska certifierat utsäde användas och odlingen ska vara avsedd för produktion av annan potatis än utsädespotatis. Om odling tillåts av länsstyrelsen andra odlingsåret efter det att skadegöraren påvisats ska antingen certifierat utsäde användas eller annat utsäde som godkänts av Jordbruksverket. För att godkännas av Jordbruksverket ska utsädet vara producerat på en annan brukningsenhet än den smittade brukningsenheten, härstamma från certifierat utsäde samt ha provtagits och undersökts för skadegöraren enligt 5-6 §§. Produktionen får även avse utsädespotatis. Om odling tillåts av länsstyrelsen tredje odlingsåret efter det att skadegöraren påvisats ska certifierat utsäde användas eller annat utsäde som godkänts av Jordbruksverket. För att godkännas av Jordbruksverket ska utsädet härstamma från certifierat utsäde samt ha provtagits och undersökts för skadegöraren enligt 5-6 §§. Produktionen får även avse utsädespotatis. De år då utsädesodling är tillåten ska skördad utsädespotatis hanteras skilt från annan potatis alternativt ska det finnas ett system för rengöring och desinfektion mellan hantering av annan potatis och utsädespotatis. Efter skörd respektive odlingsår ska potatisen provtas och undersökas för skadegöraren enligt 5-6 §§. Dokumentation som styrker användning av certifierat utsäde enligt andra stycket, och i tillämpliga fall även enligt tredje och fjärde stycket, ska lämnas till länsstyrelsen senast den 1 maj det aktuella odlingsåret. I det fall utsädesköp sker efter den 1 maj ska den avsedda dokumentationen lämnas till länsstyrelsen snarast därefter.

text: Åtgärder på övriga brukningsenheter inom riskområdet

text: Inom riskområde utanför smittad brukningsenhet ska, under den period som området är förklarat riskområde för skadegöraren, certifierat utsäde eller annat utsäde som godkänts av Jordbruksverket användas för produktion potatis. Produktionen får även avse utsädespotatis. Under den period brukningsenheten är förklarat riskområde ska skördad utsädespotatis hanteras skilt från annan potatis alternativt ska det finnas ett system för rengöring och desinfektion mellan hantering av annan potatis och utsädespotatis. Efter skörd respektive odlingsår ska potatisen provtas och undersökas för skadegöraren enligt 5-6 §§. Dokumentation som i tillämpliga fall styrker användning av certifierat utsäde enligt första stycket ska lämnas till länsstyrelsen senast den 1 maj det aktuella odlingsåret. I det fall utsädesköp sker efter den 1 maj ska den avsedda dokumentationen lämnas till länsstyrelsen snarast därefter.

text: Rengöring och desinfektion inom riskområde för skadegöraren

text: Rengöring och desinfektion av smittad utrustning, lager etc.

text: Smittförklarade maskiner, redskap, transportmedel, anläggningar för hantering av potatis, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning,

text: inklusive förpackningsmaterial, ska rengöras och desinficeras enligt anvisning från Jordbruksverket innan de åter får användas. Efter desinfektion ska föremålen inte längre anses vara smittade. Förpackningsmaterial och mindre föremål får istället förstöras. Dokumentation som styrker åtgärder för rengöring, desinfektion och destruktion enligt föregående stycke ska snarast efter vidtagen åtgärd lämnas till länsstyrelsen. I 23 § finns bestämmelser om att föremål på smittad brukningsenhet även ska rengöras och desinficeras året efter det att smittan konstaterats.

text: Rengöring och desinfektion av övriga maskiner och lageranläggningar inom

text: riskområdet

text: Inom hela riskområdet ska, om detta inte redan skett enligt 21 §, maskiner, redskap, transportmedel, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning som används vid odling och hantering av potatis rengöras och desinficeras innan de åter får användas. Rengöring och desinfektion ska göras enligt anvisning från Jordbruksverket. Dokumentation som styrker åtgärder för rengöring och desinfektion enligt föregående stycke ska snarast efter vidtagen åtgärd lämnas till länsstyrelsen.

text: Ytterligare rengöring och desinfektion på smittad brukningsenhet

text: På brukningsenhet med smittat fält ska, utöver vad som sägs i 21 och 22 §§, rengöring och desinfektion utföras efter det första odlingsåret efter det att smittan konstaterats. Rengöring och desinfektion ska göras enligt anvisning från Jordbruksverket. Sådan rengöring och desinfektion ska omfatta maskiner, redskap, transportmedel, lager eller delar därav, packningsutrustning och annan utrustning som används vid odling och hantering av potatis inom riskområde avgränsat enligt 12 §. Dokumentation som styrker åtgärder för rengöring och desinfektion enligt föregående stycke ska snarast efter vidtagen åtgärd lämnas in till länsstyrelsen.

text: Utbytbart odlingssubstrat

text: Länsstyrelsens ansvar

text: Åtgärder vid bekräftad förekomst

text: När skadegöraren konstaterats på en brukningsenhet och länsstyrelsen av Jordbruksverket fått kännedom om detta ska länsstyrelsen efter samråd med odlaren snarast möjligt vidta följande åtgärder: 1. Upprätta en rapport över följande: a. De potatispartier som fanns kvar på brukningsenheten vid den tidpunkt då skadegöraren påträffades. Sort och uppskattad mängd för respektive potatisparti ska anges.

text: b. Eventuellt samarbete med andra odlare eller företag vad gäller maskiner och utrustning för odling, sortering, paketering eller lagring av potatis under det senaste odlingsåret. c. Vilka odlare eller företag som fram till dess skadegöraren konstaterats mottagit potatis producerad under det senaste odlingsåret. d. Certifieringsnummer eller motsvarande för det utsäde som använts under det senaste odlingsåret. 2. Markera följande på den ekonomiska kartan eller motsvarande: a. Det eller de fält där potatis odlats under det senaste odlingsåret. b. Det eller de fält där det potatisparti odlats i vilken skadegöraren påträffats. Den dokumentation som avses i första stycket ska snarast lämnas till Jordbruksverket.

text: Uppföljning

text: Länsstyrelsen ska följa upp kraven på växtföljd, undersöka förekomst av plantor från övervintrade knölar av potatis enligt 17-19 §§ samt ta emot den dokumentation som styrker användning av certifierat utsäde enligt 19-20 §§ samt rengöring, desinfektion och destruktion enligt 21-23 §§. Länsstyrelsen ska årligen, senast den 1 september, skriftligen meddela Jordbruksverket följande: 1. resultatet av uppföljningen av kraven på växtföljd, 2. resultatet av uppföljningen av plantor från övervintrade knölar, och 3. vilken dokumentation som länsstyrelsen fått in och som styrker åtgärder enligt 19-23 §§. I det fall länsstyrelsen har misstanke eller kännedom om att åtgärder enligt dessa föreskrifter eller enligt beslut om bekämpning av skadegöraren inte har efterlevts ska länsstyrelsen snarast möjligt underrätta Jordbruksverket om detta. Länsstyrelsen ska även i övrigt medverka vid bekämpning av skadegöraren på sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: Övriga bestämmelser

text: Undantag

text: Jordbruksverket kan, om det finns särskilda skäl, besluta om undantag från föreskrifterna i denna författning om så kan ske utan att bestämmelserna i direktiv

text: eftersätts.

text: Ytterligare bestämmelser

text: Bestämmelser om märkning av potatis som omsätts inom Europeiska unionen samt om innehav och hantering av kulturer av skadegöraren finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: SJVFS 1996:13

text: ) om införsel från tredje land eller förflyttning inom Europeiska unionen (EU) av växter m.m. för vetenskapligt ändamål.

text: ____________ Denna författning träder i kraft den 1 januari 2017.

text: BIRGITTA EK Jenny Andersson (Växtregelenheten)

text: SJVFS 2016:40

text: Bilaga

text: System för avfallshantering på anläggning som hanterar potatis smittad av skadegöraren

text: Fast avfall

text: Fast avfall omfattar potatisavfall, inklusive kasserad potatis och skal, samt annat fast avfall som har kommit i kontakt med den smittade potatisen, inklusive jord, stenar och annat skräp.

text: och

text: 13 §§

text: förordningen (

text: NFS 2004:4

text: Flytande avfall

text: Flytande avfall ska sedan bortskaffas på något av följande sätt: 1. Upphettning till minst 60 °C under minst 30 minuter. 2. Annat omhändertagande som kan godkännas av Jordbruksverket. För att Jordbruksverket ska kunna godkänna omhändertagandet ska det åtminstone säkerställas att avfallet inte kommer att komma i kontakt med jordbruksmark.