text: Den läroplan som framgår av bilagan till denna förordning ska gälla för kommunal vuxenutbildning och för motsvarande utbildningar enligt 5 och

text: 6 kap.

text: förordningen (

text: ) om vuxenutbildning.

text: Om kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning enligt 5 eller

text: 6 kap.

text: förordningen (

text: ) om vuxenutbildning kombineras med utbildning inom någon annan skolform inom skolväsendet, ska den förordning om läroplan som gäller för den andra skolformen tillämpas för hela utbildningen. ___________ 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 januari 2013. Den ska tillämpas på kurser, delkurser eller gymnasiearbeten som har påbörjats efter den 30 juni 2012. 3. Av förordningen (

text: SKOLFS 2012:99

text: ) om upphävande av förordningen (

text: SKOLFS 1994:2

text: ) om 1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna framgår dels att den förordningen upphör att gälla vid utgången av 2012, dels att den upphävda förordningen fortfarande gäller för kurser, delkurser eller projektarbeten inom kommunal vuxenutbildning och vuxenutbildning för utvecklingsstörda som har påbörjats före den 1 juli 2012. 4. Vid tillämpningen av denna förordning ska kunskapskrav i denna förordning jämställas med sådana kunskapsmål och betygskriterier som anges i

text: 21 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: i dess lydelse före den 1 juli 2013 när det gäller särskild utbildning för vuxna samt motsvarande utbildningar enligt 5 och

text: 6 kap.

text: förordningen (

text: ) om vuxenutbildning.

text: På regeringens vägnar

text: NYAMKO SABUNI Jan Schierbeck (Utbildningsdepartementet)

text: Bilaga

text: 1 Vuxenutbildningens uppdrag och värdegrund

text: Vuxenutbildningens uppdrag

text: Vuxenutbildningen ska förmedla kunskaper och stödja eleverna så att de kan arbeta och verka i samhället. Den syftar också till att möjliggöra fortsatta studier. Vuxenutbildningen ska förmedla sådana kunskaper som utgör den gemensamma referensramen i samhället och som utgår från de grundläggande demokratiska värderingarna och de mänskliga rättigheterna. Vuxenutbildningens målgrupp är heterogen och eleverna är individer med mycket olika förutsättningar. Även elevernas mål med utbildningen kan variera kraftigt. Utbildningen måste därför anpassas utifrån individens behov och förutsättningar och den kan variera både till längd och till innehåll. Vuxenutbildningen ska alltid möta varje elev utifrån elevens behov och förutsättningar.

text: Grundläggande värden

text: I

text: skollagen (2010:800)

text: slås det fast att utbildningen inom skolväsendet syftar till att elever ska inhämta och utveckla kunskap och värden. Den ska främja elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna, för de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på och för att lagar och andra föreskrifter som gäller i samhället ska följas. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Var och en som verkar inom vuxenutbildningen ska också främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Utbildningen ska i överensstämmelse med den etik som förvaltats av kristen tradition och västerländsk humanism gestalta människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet mellan människor. Undervisningen ska vara icke-konfessionell.

text: Förståelse och medmänsklighet

text: Vuxenutbildningen ska främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Utbildningen ska präglas av öppenhet och respekt för människors olikheter. Ingen ska inom vuxenutbildningen utsättas för diskriminering som har samband med kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning eller för annan kränkande behandling. Alla tendenser till diskriminering eller kränkande behandling ska aktivt motverkas. Intolerans, förtryck och våld, till exempel rasism, sexism och hedersrelaterat våld och förtryck, ska förebyggas och bemötas med kunskap och aktiva insatser. Det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och inse de värden som ligger i en kulturell och etnisk mångfald. För individen är utbildningen

text: oavsett studieform en social och kulturell mötesplats. Förtrogenhet med Sveriges kultur och historia samt det svenska språket ska befästas genom utbildning i vuxenutbildningens olika kurser och ämnen. Internationella kontakter och utbildningsutbyte med andra länder ska främjas.

text: Saklighet och allsidighet

text: Vuxenutbildningen ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Den ska framhålla betydelsen av personliga ställningstaganden och ge möjligheter till sådana. Undervisningen ska vara saklig och allsidig. När värderingar redovisas ska det alltid klart framgå vem det är som står för dem. Alla som verkar inom vuxenutbildningen ska hävda de grundläggande värden som anges i

text: skollagen

text: och i denna läroplan och klart ta avstånd från det som strider mot dem.

text: En likvärdig utbildning

text: I

text: skollagen

text: föreskrivs att utbildningen inom varje skolform ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas. Normerna för likvärdigheten anges genom de nationella målen. En likvärdig utbildning innebär inte att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att verksamhetens resurser ska fördelas lika mellan eleverna. Hänsyn ska tas till de enskilda elevernas olika förutsättningar, behov och kunskapsnivå. Det finns också olika vägar att nå målen. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Därför bör till exempel undervisning, vägledning eller validering utformas olika för olika elever. Skolväsendet har ett särskilt ansvar för elever med funktionsnedsättning. Vuxenutbildningen ska aktivt och medvetet främja elevernas lika rättigheter och möjligheter oberoende av könstillhörighet. Vuxenutbildningen har också ett ansvar för att synliggöra och motverka könsmönster som begränsar elevernas lärande, val och utveckling. Eleverna ska uppmuntras att utveckla förmågor och intressen utan att begränsas av föreställningar om vad som kan uppfattas som kvinnligt och manligt. Vuxenutbildningen ska också verka för att eleverna möts och arbetar tillsammans oberoende av könstillhörighet. Även då undervisningen är förlagd till en arbetsplats ska den präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Vuxenutbildningen ska stödja de elever som under sin studietid har behov av att kombinera utbildning och arbete. Flexibilitet ska alltid eftersträvas när det gäller utbildningen och det kan handla om plats för utbildningens genomförande, tid, studietakt, studieform och sätt att lära.

text: Rättigheter och skyldigheter

text: Eleverna ska ges reella möjligheter att utöva inflytande på utbildningen och att ta ansvar för sina studieresultat. En förutsättning för detta är att vuxenutbildningen klargör utbildningens mål, innehåll och arbetsformer, liksom vilka rättigheter och skyldigheter eleverna har. Vägledningsinsatser för elever och presumtiva elever fyller en viktig funktion. Av den anledningen ska enligt

text: skollagen

text: elever i vuxenutbildningen ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av

text: vägledning kan tillgodoses. Det framgår också av

text: skollagen

text: att det för varje elev inom vuxenutbildningen ska finnas en individuell studieplan. Studieplanen kan påverkas av att eleven får eller har fått sina kunskaper och kompetenser validerade. Validering kan förekomma inom vuxenutbildningens samtliga delar.

text: Perspektiv i utbildningen

text: I den utsträckning det är relevant för den aktuella utbildningen ska följande perspektiv belysas i utbildningen. Vuxenutbildningen ska aktivt verka för jämställdhet. Utbildningen ska därmed gestalta och förmedla lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter för kvinnor och män. Genom undervisningen ska eleverna utveckla kunskaper om könsmönster och hur de kan påverka människors livsval och livsvillkor. Utbildningen ska därigenom bidra till att eleverna utvecklar sin förmåga att kritiskt granska hur normer, värderingar och strukturer kan begränsa kvinnors och mäns makt att forma såväl samhället som sina egna liv. Vuxenutbildningen ska även ge eleverna möjlighet att diskutera frågor som rör sexualitet, samtycke, relationer och hälsa. Utbildningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse för egna och andras rättigheter och skyldigheter samt förmedla betydelsen av att sexualitet och relationer präglas av samtycke och respekt. Vuxenutbildningen ska kritiskt granska maktstrukturer kopplade till kön och hedersrelaterat våld och förtryck. Vuxenutbildningen ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja att pröva och omsätta nya idéer i handling och att lösa problem. Utbildningen ska bidra till att alla elever utvecklar ett förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovationstänkande vilka ökar elevernas möjligheter till framtida sysselsättning, genom företagande eller anställning. Vuxenutbildningen ska säkerställa att eleverna ges en grundläggande kunskap om arbetsmarknaden. I ett allt mer digitaliserat samhälle ska vuxenutbildningen också bidra till att utveckla elevernas digitala kompetens. Utbildningen ska bidra till att alla elever utvecklar förståelse av hur digitaliseringen påverkar individen och samhällets utveckling. Alla elever ska ges möjlighet att utveckla sin förmåga att använda digital teknik. De ska också ges möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik, för att kunna se möjligheter och förstå risker samt för att kunna värdera information. Genom dessa kunskaper och förhållningssätt kopplade till digital kompetens, entreprenörskap och innovationstänkande utvecklar eleverna förmågor som är viktiga i såväl arbets- och samhällslivet som vid vidare studier. Vuxenutbildningen ska behandla det etiska perspektivet samt ge en grund för och främja elevernas förmåga att göra personliga ställningstaganden och agera ansvarsfullt mot sig själva och andra. Miljöperspektivet i undervisningen ska ge eleverna insikter så att de kan dels medverka till att hindra skadlig miljöpåverkan, dels skaffa sig ett personligt förhållningssätt till de övergripande och globala miljöfrågorna. Undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och människors sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling.

text: Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang och för att skapa internationell solidaritet. Undervisningen ska ge eleverna kunskaper om Europeiska unionen (EU) och dess betydelse för Sverige samt förbereda dem för ett samhälle med allt tätare kontakter över nationsoch kulturgränser. Det internationella perspektivet ska också bidra till att utveckla elevernas förståelse för den kulturella mångfalden inom landet. Det historiska perspektivet i undervisningen ska utveckla elevernas förståelse för samtiden och beredskap inför framtiden. Undervisningen ska också utveckla förståelse för kunskapers relativitet och förmåga till dynamiskt tänkande.

text: Kunskaper och kompetenser

text: Vuxenutbildningens uppdrag att förmedla kunskaper och främja lärande förutsätter en aktiv diskussion om kunskapsbegrepp, om vad som är viktig kunskap i dag och i framtiden samt om hur kunskapsutveckling sker. Olika aspekter på kunskap är naturliga utgångspunkter i en sådan diskussion. Kunskap är inget entydigt begrepp. Kunskap kommer till uttryck i olika former – såsom fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet – som förutsätter och samspelar med varandra. Undervisning och lärande får inte ensidigt betona den ena eller den andra kunskapsformen. Vuxenutbildningen ska ge eleverna möjligheter att få överblick och sammanhang. Eleverna ska få möjlighet att reflektera över sina erfarenheter och tillämpa sina kunskaper. Vad utbildningen ska leda till finns även uttryckt i EU:s nyckelkompetenser för livslångt lärande, där kompetenser uttrycks som en kombination av kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som en individ kan behöva för att kunna nyttja sin fulla potential och aktivt delta i samhälls- och arbetsliv. Vuxenutbildningen ska ta till vara de kunskaper och erfarenheter som vuxna elever inhämtat genom arbetsliv eller tidigare studier.

text: Utveckling av vuxenutbildningens verksamheter

text: Vuxenutbildningen ska sträva efter flexibla lösningar när det gäller organisation, arbetssätt och arbetsformer med utgångspunkt i individens behov och förutsättningar. Den enskilda eleven bör kunna kombinera dels studier i olika delar av vuxenutbildningen, dels studier med arbete. Samarbete med yrkeshögskolan, folkhögskolor samt universitet och högskolor ska utvecklas för att kunna underlätta informationsspridning om vidareutbildning. Vuxenutbildning som omfattas av denna läroplan bör kunna kombineras med de nämnda utbildningarna. Samarbete med arbetslivet, Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter är av betydelse för yrkesutbildningens kvalitet och för elevens fortsatta etablering på arbetsmarknaden. Utvecklingen i arbetslivet innebär bl.a. att det behövs gränsöverskridanden mellan olika yrkesområden och att krav ställs på medvetenhet om såväl egen som andras kompetens. Detta ställer i sin tur krav på vuxenutbildningens arbetsformer och arbetsorganisation. Daglig pedagogisk ledning av vuxenutbildningen och lärarnas professionella ansvar är förutsättningar för att verksamheten ska utvecklas kvalitativt. Detta kräver

text: 2 Övergripande mål och riktlinjer

text: 2.1 Kunskaper

text: Mål

text: Det är vuxenutbildningens ansvar att varje elev i kommunal vuxenutbildning och motsvarande utbildningar får stöd och undervisning utifrån sina individuella utbildningsmål, behov och förutsättningar. I den utsträckning som framgår av elevens individuella studieplan ska eleven ges möjlighet att – uppnå kraven för en yrkesexamen som innebär att eleven har en av branschen godtagbar nivå av yrkeskunnande för att vara väl förberedd för yrkeslivet, – uppnå kraven för en högskoleförberedande examen som innebär att eleven har tillräckliga kunskaper för att vara väl förberedd för högskolestudier, eller – tillägna sig goda kunskaper i de kurser och ämnen som ingår i elevens individuella studieplan och som kan användas för vidare studier och i samhälls-, arbets- och vardagsliv. Det är vuxenutbildningens ansvar att varje elev som har slutfört studier inom vuxenutbildningen i den utsträckning som framgår av elevens individuella studieplan – kan använda sina kunskaper som redskap för att – formulera, analysera och pröva antaganden samt lösa problem, – reflektera över sina erfarenheter och sitt eget sätt att lära, – kritiskt granska normer, påståenden och förhållanden, och – lösa praktiska problem och arbetsuppgifter, – kan använda såväl digitala som andra verktyg och medier för kunskapssökande, informationsbearbetning, problemlösning, skapande, kommunikation och lärande, – kan använda bibliotek och deras resurser, – kan söka sig till saklitteratur, skönlitteratur och övrigt kulturutbud som en källa till kunskap, självinsikt och glädje, – kan hämta stimulans ur kulturella upplevelser och utveckla känsla för estetiska värden, – har kunskaper om och insikt i centrala delar av det svenska, nordiska och västerländska kulturarvet samt kunskaper om andra kulturer, – har kunskaper inom området sexualitet, samtycke och relationer samt om hedersrelaterat våld och förtryck, – har kunskaper om de mänskliga rättigheterna, – har kunskaper om de nationella minoriteternas (judar, romer, urfolket samerna, sverigefinnar och tornedalingar) kultur, språk, religion och historia, – har kunskaper om samhälls- och arbetsliv, arbetsmarknaden och de roller som parterna på arbetsmarknaden har samt arbetsrätt och arbetsmiljö,

text: – har förutsättningar för att delta i demokratiska beslutsprocesser i samhällsoch arbetsliv, – har förmåga att kritiskt granska och bedöma det eleven ser, hör och läser för att kunna diskutera och ta ställning i olika livs- och värderingsfrågor, – har kunskaper om internationell samverkan och globala samband samt kan bedöma skeenden ur svenskt, nordiskt, europeiskt och globalt perspektiv, och – kan observera och analysera människans samspel med sin omvärld utifrån perspektivet hållbar utveckling.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar inom vuxenutbildningen ska – ge stöd och stimulans till alla elever så att de utvecklas så långt som möjligt, – uppmärksamma de elever som är i behov av stöd, och – samverka för att göra utbildningen till en god miljö för utveckling och lärande. Läraren ska – utgå från den enskilda elevens behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande, – i undervisningen skapa en sådan balans mellan teoretiska och praktiska kunskaper som främjar elevernas lärande, – tydliggöra vilka vetenskapliga grunder, värderingar och perspektiv som kunskaperna vilar på och vägleda eleverna så att de kan ta ställning till hur kunskaper kan användas, – se till att undervisningen till innehåll och upplägg präglas av ett jämställdhetsperspektiv och att eleverna ges möjlighet att mötas och arbeta tillsammans oberoende av könstillhörighet, – synliggöra och med eleverna diskutera hur olika föreställningar om vad som är kvinnligt och manligt kan påverka människors möjligheter och val, – stimulera, handleda och stödja eleven, – i förekommande fall samverka med andra lärare i arbetet med att nå utbildningsmålen, – i undervisningen beakta resultat av utvecklingen inom ämnesområdet och för undervisningen relevant pedagogisk och annan forskning, och – organisera och genomföra arbetet så att eleven får använda läroböcker, andra läromedel och andra lärverktyg som behövs för en god kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål.

text: 2.2 Utbildningsval – arbete och samhällsliv

text: En elev i vuxenutbildningen kan ha behov av att kombinera studier i flera av de delar som ingår i vuxenutbildningen. Det förutsätter att det finns en nära samverkan mellan de olika delarna av vuxenutbildningen. Vuxenutbildningen ska även samverka med verksamheter som hör till arbetslivet, yrkeshögskolan, folkhögskola och universitet och högskola samt med samhället i övrigt. Detta krävs för att eleverna

text: ska få en utbildning av hög kvalitet samt underlag för val av kurser och ämnen inom utbildningen och för vidare studier eller yrkesverksamhet. Genom att arbetslivet fortlöpande förändras när det gäller behov av kompetens och rekrytering av arbetskraft inom olika områden har studie- och yrkesvägledning i vid mening stor betydelse för eleven. Det är särskilt viktigt att vuxenutbildningen samarbetar med arbetslivet när det gäller yrkesutbildning.

text: Mål

text: Vuxenutbildningens mål är att varje elev – får information om arbetslivets aktuella och förväntade kompetensbehov, – ges möjlighet att få sina kunskaper och kompetenser validerade, – utvecklar sin självkännedom och förmåga till studieplanering, – medvetet kan ta ställning till fortsatt studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper, – ökar sin förmåga att analysera olika valmöjligheter och bedöma vilka konsekvenser dessa kan få, – har kännedom om arbetslivets och arbetsmarknadens villkor när det gäller bl.a. arbetsrätt och arbetsmiljö generellt och om möjligt, inom sin studieinriktning, – har kännedom om möjligheter till vidare utbildning, praktik och arbete i Sverige och andra länder, och – är medveten om att alla yrkesområden förändras i takt med teknisk utveckling, förändringar i samhälls- och arbetsliv samt ökad internationell samverkan och därmed förstår behovet av personlig utveckling i yrket.

text: Riktlinjer

text: Personalen ska, efter en av rektorn gjord arbetsfördelning, – bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrke, – informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, ämnen, vidare utbildning och yrkesverksamhet samt motverka sådana begränsningar av valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund, – i informationen och vägledningen utnyttja och ta till vara de kunskaper som finns hos eleverna och verksamhetens personal samt i samhället, – i undervisningen utnyttja kunskaper och erfarenheter från arbets- och samhällsliv som eleverna redan har eller skaffar sig under utbildningens gång, – utveckla kontakter med universitet och högskolor samt med handledare och andra inom arbetslivet som kan bidra till att målen för utbildningen nås, – i utbildningen nyttja kontakter med det omgivande samhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv, och – bidra till att presumtiva elever får information om olika utbildningsmöjligheter.

text: 2.3 Bedömning och betyg

text: Betyget uttrycker i vilken utsträckning den enskilda eleven har uppfyllt de nationella betygskriterier som finns för varje kurs och ämne.

text: Mål

text: Vuxenutbildningens mål är att varje elev – tar ansvar för sitt lärande och sina studieresultat, och – kan bedöma sina studieresultat och utvecklingsbehov i förhållande till kraven för utbildningen.

text: Riktlinjer

text: Läraren ska – fortlöpande ge varje elev, och i förekommande fall elevens vårdnadshavare, information om studieresultat och utvecklingsbehov i studierna, och – redovisa för eleverna, och i förekommande fall deras vårdnadshavare, på vilka grunder betygssättningen sker. Läraren ska vid betygssättningen – göra en allsidig bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de nationella betygskriterier som finns för respektive kurs eller ämne, och – beakta även sådana kunskaper som en elev har tillägnat sig på annat sätt än genom den aktuella undervisningen.

text: 2.4 Rektorns ansvar

text: Det pedagogiska arbetet ska ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ansvarar för att planera, följa upp, utvärdera och utveckla utbildningen i förhållande till de nationella målen. Som pedagogisk ledare för vuxenutbildning och som chef för lärarna och övrig personal i verksamheten har rektorn ansvar för verksamhetens resultat och har, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för att – utbildningen utformas så att alla elever ges handledning och får tillgång till och förutsättningar att använda läroböcker, andra läromedel och andra lärverktyg, som behövs för en god kunskapsutveckling i enlighet med utbildningens mål och för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, – lärarna får tillgång till de lärarhandledningar som behövs för att ge eleverna en god kunskapsutveckling enlighet med utbildningens mål, – utbildningen organiseras så att den så långt möjligt anpassas efter elevernas önskemål och val av kurser och ämnen, – utbildningen präglas av ett jämställdhetsperspektiv och att den organiseras så att den ger utrymme för eleverna att mötas och arbeta tillsammans oberoende av könstillhörighet, – lärarna anpassar undervisningens upplägg, innehåll och arbetsformer efter elevernas skiftande behov och förutsättningar, – verksamhetens arbetsformer utvecklas så att ett aktivt elevinflytande gynnas,

text: – utbildningen utformas så att elever som är i behov av stöd får det, – eleverna får information inför utbildningens början, en väl utformad introduktion i utbildningen samt stöd när det gäller att formulera mål för sina studier, – verksamhetens personal i samverkan med eleven upprättar en individuell studieplan för eleven och reviderar den vid behov, – lärare, studie- och yrkesvägledare och annan personal får möjligheter till den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter och kontinuerligt ges möjlighet att dela med sig av sin kunskap, samt att lära av varandra för att utveckla verksamheten, – samverkan mellan lärare i olika kurser och ämnen kommer till stånd så att eleverna får ett sammanhang i sina studier, – samverkan med universiteten och högskolorna och arbetslivet utvecklas så att eleverna får en kvalitativt god utbildning samt en förberedelse för yrkesverksamhet och vidare utbildning, – studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som vuxenutbildningen erbjuder samt inför val av framtida utbildning och yrke, – stimulera till internationella kontakter, samverkan och utbyten i utbildningen, – skolpersonalen får kännedom om de internationella överenskommelser som Sverige har förbundit sig att beakta i utbildningen, – vårdnadshavare, i förekommande fall, får insyn i elevens skolgång, och – arbete med ett kunskapsområde som omfattar flera ämnen bedrivs så att eleven får en helhetsbild av området.

title: Förordning om läroplan för vuxenutbildningen

text: Den läroplan som framgår av bilagan till denna förordning ska gälla för

text: kommunal vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare samt för motsvarande utbildningar enligt 5 och

text: 6 kap.

text: förordningen (

text: ) om vuxenutbildning.

text: Om utbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning

text: enligt 5 eller

text: 6 kap.

text: förordningen (

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling

text: (SKOLFS).

text: 2. Förordningen träder i kraft den 1 januari 2013. Den ska tillämpas på kur-

text: 3. Av förordningen (

text: SKOLFS 2012:99

text: ) om upphävande av förordningen

text: SKOLFS 1994:2

text: 4. Vid tillämpningen av denna förordning ska kunskapskrav i denna för-

text: ordning jämställas med sådana kunskapsmål och betygskriterier som anges i

text: 21 kap.

text: skollagen (2010:800)

text: 6 kap.

text: förordningen (

text: ) om vuxenutbildning.

text: På regeringens vägnar

text: 804086_SKOLFS_101.indd 1 2012-12-07 13:23

text: Bilaga

text: 1. Vuxenutbildningens uppdrag och värdegrund

text: Vuxenutbildningens uppdrag

text: Vuxenutbildningen ska förmedla kunskaper och stödja eleverna så att de kan arbeta och verka i samhället. Den syftar också till att möjliggöra fortsatta studier. Vuxenutbildningen ska förmedla sådana kunskaper som utgör den gemensamma referensramen i samhället och som utgår från de grundläggande demokratiska värderingarna och de mänskliga rättigheterna. Vuxenutbildningens målgrupp är heterogen och eleverna är individer med mycket olika förutsättningar. Även elevernas mål med utbildningen kan variera kraftigt. Utbildningen måste därför anpassas utifrån individens behov och förutsättningar och den kan variera både till längd och till innehåll. Vuxen utbildningen ska alltid möta varje elev utifrån hans eller hennes behov och förutsättningar.

text: Grundläggande värden

text: I

text: skollagen (2010:800)

text: slås det fast att utbildningen inom skolväsendet syftar till att elever ska inhämta och utveckla kunskap och värden. Den ska främja elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Var och en som verkar inom vuxenutbildningen ska också främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Utbildningen ska i överensstämmelse med den etik som förvaltats av kristen tradition och västerländsk humanism gestalta människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet mellan människor. Undervisningen ska vara icke-konfessionell.

text: Förståelse och medmänsklighet

text: Vuxenutbildningen ska främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Ingen ska inom vuxenutbildningen utsättas för diskriminering som har samband med kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning eller för annan kränkande behandling. Alla tendenser till diskriminering eller kränkande behandling ska aktivt motverkas. Främlingsfientlighet och intolerans ska bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser. Det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och inse de värden som ligger i en kulturell och etnisk mångfald. För individen är utbildningen oavsett studieform en social och kulturell mötesplats. Förtrogenhet med Sveriges kultur och historia samt det svenska språket ska befästas genom utbildning i vuxenutbildningens olika kurser. Internationella 2 kontakter och utbildningsutbyte med andra länder ska främjas.

text: 804086_SKOLFS_101.indd 2 2012-12-07 13:23

text: Saklighet och allsidighet

text: Vuxenutbildningen ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Den ska framhålla betydelsen av personliga ställnings taganden och ge möjligheter till sådana. Undervisningen ska vara saklig och allsidig. När värderingar redovisas ska det alltid klart framgå vem det är som står för dem. Alla som verkar inom vuxenutbildningen ska hävda de grundläggande värden som anges i

text: skollagen

text: En likvärdig utbildning

text: I

text: skollagen

text: föreskrivs att utbildningen inom varje skolform ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas. Normerna för likvärdigheten anges genom de nationella målen. En likvärdig utbildning innebär inte att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att verksamhetens resurser ska fördelas lika mellan eleverna. Hänsyn ska tas till de enskilda elevernas olika förutsättningar, behov och kunskapsnivå. Det finns också olika vägar att nå målen. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Därför bör till exempel undervisning, vägledning eller validering utformas olika för olika elever. Skolväsendet har ett särskilt ansvar för elever med funktionsnedsättning. Vuxenutbildningen ska aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Eleverna ska uppmuntras att utveckla sina intressen utan fördomar om vad som kan uppfattas som kvinnligt och manligt. Vuxenutbildningen ska stödja de elever som under sin studietid har behov av att kombinera utbildning och arbete. Flexibilitet ska alltid eftersträvas när det gäller utbildningen och det kan handla om plats för utbildningens genomförande, tid, studietakt, studieform och sätt att lära.

text: Rättigheter och skyldigheter

text: skollagen

text: elever i vuxenutbildningens skolformer ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning kan tillgodoses. Det framgår också av

text: skollagen

text: att det för varje elev inom vuxenutbildningen ska finnas en individuell studieplan. Studieplanen kan påverkas av att eleven får eller har fått sina kunskaper och kompetenser validerade. Validering kan förekomma inom vuxenutbildningens samtliga skolformer.

text: Perspektiv i utbildningen

text: I den utsträckning det är relevant för den aktuella utbildningen ska följande perspektiv belysas i utbildningen. • Vuxenutbildningen ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja att pröva och omsätta nya idéer i handling och

text: 804086_SKOLFS_101.indd 3 2012-12-07 13:23

text: att lösa problem. Vuxenutbildningen ska bidra till att eleverna utvecklar ett förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovation. Därigenom utvecklar eleverna förmågor som är värdefulla i arbetsoch samhällslivet och vid vidare studier samt underlättar för dem att starta och driva företag. Vuxenutbildningen ska säkerställa att eleverna ges en grundläggande kunskap om arbetsmarknaden. • Vuxenutbildningen ska behandla det etiska perspektivet samt ge en grund för och främja elevernas förmåga till personliga ställningstaganden. • Miljöperspektivet i undervisningen ska ge eleverna insikter så att de kan dels medverka till att hindra skadlig miljöpåverkan, dels skaffa sig ett personligt förhållningssätt till de övergripande och globala miljöfrågorna. Undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och människors sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. • Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang och för att skapa internationell solidaritet. Undervisningen ska ge eleverna kunskaper om Europeiska unionen (EU) och dess betydelse för Sverige samt förbereda dem för ett samhälle med allt tätare kontakter över nations- och kulturgränser. Det internationella perspektivet ska också bidra till att utveckla elevernas förståelse för den kulturella mångfalden inom landet. • Det historiska perspektivet i undervisningen ska utveckla elevernas förståelse för samtiden och beredskap inför framtiden. Undervisningen ska också utveckla förståelse för kunskapers relativitet och förmåga till dynamiskt tänkande.

text: Kunskaper och kompetenser

text: Vuxenutbildningen ska sträva efter flexibla lösningar när det gäller organisation, arbetssätt och arbetsformer med utgångspunkt i individens behov och förutsättningar. Den enskilda eleven bör kunna kombinera dels studier i flera

text: 804086_SKOLFS_101.indd 4 2012-12-07 13:23

text: skolformer inom vuxenutbildningen, dels studier med arbete. Samarbete med yrkeshögskolan, folkhögskolor samt universitet och högskolor ska utvecklas för att kunna underlätta informationsspridning om vidareutbildning. Vuxenutbildning som omfattas av denna läroplan bör kunna kombineras med de nämnda utbildningarna. Samarbete med arbetslivet, Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter är av betydelse för yrkesutbildningens kvalitet och för elevens fortsatta etablering på arbetsmarknaden. Utvecklingen i arbetslivet innebär bl.a. att det behövs gränsöverskridanden mellan olika yrkesområden och att krav ställs på medvetenhet om såväl egen som andras kompetens. Detta ställer i sin tur krav på vuxenutbildningens arbetsformer och arbetsorganisation. Daglig pedagogisk ledning av vuxenutbildningen och lärarnas professionella ansvar är förutsättningar för att verksamheten ska utvecklas kvalitativt. Detta kräver att verksamheten ständigt prövas, att resultaten följs upp och utvärderas samt att nya metoder prövas, utvecklas och utvärderas.

text: 2 Övergripande mål och riktlinjer

text: 2.1 Kunskaper

text: Mål

text: Det är vuxenutbildningens ansvar att varje elev i kommunal vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare samt motsvarande utbildningar får stöd och undervisning utifrån sina individuella utbildningsmål, behov och förutsättningar. I den utsträckning som framgår av elevens individuella studieplan ska eleven ges möjlighet att • uppnå kraven för en yrkesexamen som innebär att eleven har en av branschen godtagbar nivå av yrkeskunnande för att vara väl förberedd för yrkeslivet, • uppnå kraven för en högskoleförberedande examen som innebär att eleven har tillräckliga kunskaper för att vara väl förberedd för högskolestudier, eller • tillägna sig goda kunskaper i de kurser som ingår i elevens individuella studieplan och som kan användas för vidare studier och i samhälls-, arbets- och vardagsliv.

text: Det är vuxenutbildningens ansvar att varje elev som har slutfört studier inom vuxenutbildningen i den utsträckning som framgår av elevens individuella studieplan • kan använda sina kunskaper som redskap för att

text: – formulera, analysera och pröva antaganden samt lösa problem, – reflektera över sina erfarenheter och sitt eget sätt att lära, – kritiskt granska och värdera påståenden och förhållanden, och – lösa praktiska problem och arbetsuppgifter,

text: • kan söka sig till saklitteratur, skönlitteratur och övrigt kulturutbud som en källa till kunskap, självinsikt och glädje, • kan hämta stimulans ur kulturella upplevelser och utveckla känsla för estetiska värden, • har kunskaper om och insikt i centrala delar av det svenska, nordiska och

text: 804086_SKOLFS_101.indd 5 2012-12-07 13:23

text: västerländska kulturarvet samt kunskaper om andra kulturer, • har kunskaper om de mänskliga rättigheterna, • har kunskaper om de nationella minoriteternas (judar, romer, urfolket samerna, sverigefinnar och tornedalingar) kultur, språk, religion och historia, • har kunskaper om samhälls- och arbetsliv, arbetsmarknaden och de roller som parterna på arbetsmarknaden har samt arbetsrätt och arbetsmiljö, • har förutsättningar för att delta i demokratiska beslutsprocesser i samhälls- och arbetsliv, • har förmåga att kritiskt granska och bedöma det han eller hon ser, hör och läser för att kunna diskutera och ta ställning i olika livs- och värderingsfrågor, • har kunskaper om internationell samverkan och globala samband samt kan bedöma skeenden ur svenskt, nordiskt, europeiskt och globalt perspektiv, • kan observera och analysera människans samspel med sin omvärld utifrån perspektivet hållbar utveckling, och • kan använda bok- och bibliotekskunskap och modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande.

text: Riktlinjer

text: Alla som arbetar inom vuxenutbildningen ska • ge stöd och stimulans till alla elever så att de utvecklas så långt som möjligt, • uppmärksamma de elever som är i behov av stöd, och • samverka för att göra utbildningen till en god miljö för utveckling och lärande.

text: Läraren ska • utgå från den enskilda elevens behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande, • i undervisningen skapa en sådan balans mellan teoretiska och praktiska kunskaper som främjar elevernas lärande, • tydliggöra vilka vetenskapliga grunder, värderingar och perspektiv som kunskaperna vilar på och vägleda eleverna så att de kan ta ställning till hur kunskaper kan användas, • se till att undervisningen till innehåll och utformning präglas av ett jämställdhetsperspektiv, • stimulera, handleda och stödja eleven, • i förekommande fall samverka med andra lärare i arbetet med att nå utbildningsmålen, och • i undervisningen beakta resultat av utvecklingen inom ämnesområdet och för undervisningen relevant pedagogisk och annan forskning.

text: En elev i vuxenutbildningen kan ha behov av att kombinera studier i flera av de skolformer som ingår i vuxenutbildningen. Det förutsätter att det finns en nära samverkan mellan de olika skolformerna. Vuxenutbildningen ska även

text: 804086_SKOLFS_101.indd 6 2012-12-07 13:23

text: samverka med verksamheter som hör till arbetslivet, yrkeshögskolan, folkhögskola och universitet och högskola samt med samhället i övrigt. Detta krävs för att eleverna ska få en utbildning av hög kvalitet samt underlag för val av kurser inom utbildningen och för vidare studier eller yrkesverksamhet. Genom att arbetslivet fortlöpande förändras när det gäller behov av kompetens och rekrytering av arbetskraft inom olika områden har studie- och yrkesvägledning i vid mening stor betydelse för eleven. Det är särskilt viktigt att vuxenutbildningen samarbetar med arbetslivet när det gäller yrkesutbildning.

text: Mål

text: Vuxenutbildningens mål är att varje elev • får information om arbetslivets aktuella och förväntade kompetensbehov, • ges möjlighet att få sina kunskaper och kompetenser validerade, • utvecklar sin självkännedom och förmåga till studieplanering, • medvetet kan ta ställning till fortsatt studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper, • ökar sin förmåga att analysera olika valmöjligheter och bedöma vilka konsekvenser dessa kan få, • har kännedom om arbetslivets och arbetsmarknadens villkor när det gäller bl.a. arbetsrätt och arbetsmiljö generellt och om möjligt, inom sin studieinriktning, • har kännedom om möjligheter till vidare utbildning, praktik och arbete i Sverige och andra länder, och • är medveten om att alla yrkesområden förändras i takt med teknisk utveckling, förändringar i samhälls- och arbetsliv samt ökad internationell samverkan och därmed förstår behovet av personlig utveckling i yrket.

text: Riktlinjer

text: Personalen ska, efter en av rektorn gjord arbetsfördelning • bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrke, • informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, vidare utbildning och yrkesverksamhet samt motverka sådana begränsningar av valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund, • i informationen och vägledningen utnyttja och ta till vara de kunskaper som finns hos eleverna och verksamhetens personal samt i samhället, • i undervisningen utnyttja kunskaper och erfarenheter från arbets- och samhällsliv som eleverna redan har eller skaffar sig under utbildningens gång, • utveckla kontakter med universitet och högskolor samt med handledare och andra inom arbetslivet som kan bidra till att målen för utbildningen nås, • i utbildningen nyttja kontakter med det omgivande samhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv, och • bidra till att presumtiva elever får information om olika utbildningsmöjligheter.

text: 804086_SKOLFS_101.indd 7 2012-12-07 13:23

text: Betyget uttrycker i vilken utsträckning den enskilda eleven har uppfyllt de nationella kunskapskrav som finns för varje kurs.

text: Mål

text: Vuxenutbildningens mål är att varje elev • tar ansvar för sitt lärande och sina studieresultat, och • kan bedöma sina studieresultat och utvecklingsbehov i förhållande till kraven för utbildningen.

text: Riktlinjer

text: Läraren ska • fortlöpande ge varje elev, och i förekommande fall elevens vårdnadshavare, information om studieresultat och utvecklingsbehov i studierna, och • redovisa för eleverna, och i förekommande fall deras vårdnadshavare, på vilka grunder betygssättningen sker.

text: Läraren ska vid betygssättningen • utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskrav som finns för respektive kurs, • beakta även sådana kunskaper som en elev har tillägnat sig på annat sätt än genom den aktuella undervisningen, och • utifrån de nationella kunskapskrav som finns för respektive kurs allsidigt utvärdera varje elevs kunskaper.

text: 2.4 Rektorns ansvar

text: Det pedagogiska arbetet ska ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ansvarar för att planera, följa upp, utvärdera och utveckla utbildningen i förhållande till de nationella målen. Som pedagogisk ledare för vuxenutbildning och som chef för lärarna och övrig personal i verksamheten har rektorn ansvar för verksamhetens resultat och har, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för att • utbildningen organiseras så att den så långt möjligt anpassas efter elevernas önskemål och val av kurser, • lärarna anpassar undervisningens upplägg, innehåll och arbetsformer efter elevernas skiftande behov och förutsättningar, • verksamhetens arbetsformer utvecklas så att ett aktivt elevinflytande gynnas, • utbildningen utformas så att eleverna, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, får tillgång till handledning och läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. bibliotek, datorer och andra tekniska hjälpmedel, • utbildningen utformas så att elever som är i behov av stöd får det, • eleverna får information inför utbildningens början, en väl utformad introduktion i utbildningen samt stöd när det gäller att formulera mål för sina studier, • verksamhetens personal i samverkan med eleven upprättar en individuell 8 studieplan för eleven och reviderar den vid behov,

text: 804086_SKOLFS_101.indd 8 2012-12-07 13:23

text: • lärare, studie- och yrkesvägledare och annan personal får möjligheter till den kompetensutveckling som krävs för att de professionellt ska kunna utföra sina uppgifter, • samverkan mellan lärare i olika kurser kommer till stånd så att eleverna får ett sammanhang i sina studier, • samverkan med universiteten och högskolorna och arbetslivet utvecklas så att eleverna får en kvalitativt god utbildning samt en förberedelse för yrkesverksamhet och vidare utbildning, • studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som vuxenutbildningen erbjuder samt inför val av framtida utbildning och yrke, • stimulera till internationella kontakter, samverkan och utbyten i utbildningen, • skolpersonalen får kännedom om de internationella överenskommelser som Sverige har förbundit sig att beakta i utbildningen, • vårdnadshavare, i förekommande fall, får insyn i elevens skolgång, och • arbete med ett kunskapsområde som omfattar flera ämnen bedrivs så att eleven får en helhetsbild av området.

text: 804086_SKOLFS_101.indd 9 2012-12-07 13:23

text: 804086_SKOLFS_101.indd 10 2012-12-07 13:23


text: Dessa föreskrifter anger vilka uppgifter en kommun och en region är skyldiga att lämna till Skolverket som underlag inför Skolverkets beslut om riksprislista avseende gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan samt belopp till internationella skolor i vissa fall enligt 1.

text: 13 kap. 9 § första stycket gymnasieförordningen (2010:2039)

text: , och 2.

text: 20 § förordningen (2015:801)

text: om internationella skolor.

type: stycke

type: paragraf

text: Varje kommun ska för varje program som den anordnar i gymnasieskolan lämna uppgifter om budgeterade kostnader per elev. Kommunen ska även lämna uppgift om budgeterat antal elever per program och i förekommande fall inriktning i gymnasieskolan. Varje kommun som anordnar utbildning i anpassade gymnasieskolan ska lämna uppgifter om budgeterade kostnader per elev i anpassade gymnasieskolan. Kommunen ska även lämna uppgift om budgeterat antal elever i anpassade gymnasieskolan. Uppgifterna ska innehålla en redovisning av den sammanlagda budgeterade kostnaden för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, lokalkostnader samt kostnader för måltider.

text: För utbildningar i gymnasieskolan ska redovisningen för följande program redovisas på följande inriktningar: – för bygg- och anläggningsprogrammet ska kommunen ange budgeterade kostnader dels för programmet med undantag av inriktningen mark och anläggning, dels för inriktningen mark och anläggning, – för estetiska programmet ska kommunen ange budgeterade kostnader dels för programmet med undantag av inriktningen musik, dels för inriktningen musik,

text: – för fordons- och transportprogrammet ska kommunen ange budgeterade kostnader dels för programmet med undantag av inriktningen transport, dels för inriktningen transport, – för naturbruksprogrammet ska kommunen ange budgeterade kostnader för vardera inriktningen djurvård, hästhållning, lantbruk, naturturism, skogsbruk och trädgård.

text: upphävd genom 2020:195.

text: Regioners uppgiftsskyldighet

type: rubrik

text: Varje region ska för de naturbruksprogram den anordnar i gymnasieskolan lämna uppgifter om budgeterade kostnader per elev. Regionen ska även lämna uppgift om budgeterat antal elever per program och i förekommande fall inriktning i gymnasieskolan. För naturbruksprogrammet ska regionen ange budgeterade kostnader för vardera inriktningen djurvård, hästhållning, lantbruk, naturturism, skogsbruk och trädgård. Varje region som anordnar utbildning i anpassade gymnasieskolan ska lämna uppgifter om budgeterade kostnader per elev i anpassade gymnasieskolan. Regionen ska även lämna uppgift om budgeterat antal elever i anpassade gymnasieskolan. Uppgifterna ska innehålla en redovisning av de sammanlagda budgeterade kostnaderna för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, lokalkostnader samt kostnader för måltider.

text: Sista dag för redovisning av uppgifter

text: Uppgifter som anges i dessa föreskrifter ska lämnas till Skolverket senast första vardagen efter den 6 januari varje år.

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. 2. Bestämmelsen i 6 § gäller inte för uppgifter avseende utbildning i gymnasiesärskolan som påbörjas efter den 30 juni 2013 och som avser budgeterade kostnader höstterminen 2013. Sådana uppgifter ska i stället lämnas senast den 17 maj 2013.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO José Luis Berrospi

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om kommuners och regioners uppgiftsskyldighet för underlag till riksprislistan avseende gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan och internationella skolor

text: Dessa föreskrifter anger vilka uppgifter en kommun och ett landsting är

text: skyldiga att lämna till Skolverket som underlag inför Skolverkets beslut om riksprislista, belopp till gymnasiesärskolor i vissa fall samt belopp till internationella skolor i vissa fall enligt 1.

text: i dess lydelse efter den 1 juli 2012 (SFS 2012:402), 2.

text: 14 kap. 9 § första stycket gymnasieförordningen

text: i dess lydelse före den 1 juli 2012 (SFS 2011:521), 3.

text: 1 § första stycket förordningen (2012:42)

text: om fristående gymnasieskolor och fristående gymnasiesärskolor i vissa fall, samt 4.

text: 7 § första stycket förordningen (2011:683)

text: om bidrag till internationella skolor.

text: Kommuners uppgiftsskyldighet

text: Varje kommun ska för varje program som den anordnar i gymnasiesko-

text: lan enligt bilaga 2 till

text: skollagen (2010:800)

text: respektive bilaga 1 till

text: skollagen (1985:1100)

text: lämna uppgifter om budgeterade kostnader per elev. Kommunen ska även lämna uppgift om budgeterat antal elever per program och i förekommande fall inriktning i gymnasieskolan. Varje kommun som anordnar utbildning i gymnasiesärskolan ska lämna uppgifter om budgeterade kostnader per elev i gymnasiesärskolan. Kommunen ska även lämna uppgift om budgeterat antal elever i gymnasiesärskolan. Uppgifterna ska innehålla en redovisning av den sammanlagda budgeterade kostnaden för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, lokalkostnader samt kostnader för måltider.

text: 804086_SKOLFS_102.indd 1 2012-12-07 13:23

text: För utbildningar i gymnasieskolan enligt

text: skollagen (2010:800)

text: ska

text: redovisningen för följande program redovisas på följande inriktningar: – för Bygg- och anläggningsprogrammet ska kommunen ange budgeterade kostnader dels för programmet med undantag av inriktningen Anläggningsfordon, dels för inriktningen Anläggningsfordon, – för Estetiska programmet ska kommunen ange budgeterade kostnader dels för programmet med undantag av inriktningen Musik, dels för inriktningen Musik, – för Fordons- och transportprogrammet ska kommunen ange budgeterade kostnader dels för programmet med undantag av inriktningen Transport, dels för inriktningen Transport, – för Naturbruksprogrammet ska kommunen ange budgeterade kostnader för vardera inriktningen Djur, Lantbruk, Skog och Trädgård.

text: skollagen (1985:1100)

text: ska

text: redovisningen för följande program redovisas på följande inriktningar: – för Estetiska programmet ska kommunen ange budgeterade kostnader dels för programmet med undantag av inriktningen Musik, dels för inriktningen Musik, – för Fordonsprogrammet ska kommunen ange budgeterade kostnader dels för programmet med undantag av inriktningen Transport, dels för inriktningen Transport.

text: Landstings uppgiftsskyldighet

text: Varje landsting ska för de naturbruksprogram de anordnar i gymnasie-

text: skolan lämna uppgifter om budgeterade kostnader per elev. För utbildning enligt

text: skollagen (2010:800)

text: ska landstinget ange budgeterade kostnader för vardera inriktningen Djur, Lantbruk, Skog och Trädgård. Landstinget ska även lämna uppgift om budgeterat antal elever per program och i förekommande fall inriktning. Varje landsting som anordnar utbildning i gymnasiesärskolans naturbruksprogram ska lämna uppgifter om budgeterade kostnader per elev i gymnasiesärskolan. Landstinget ska även lämna uppgift om budgeterat antal elever i gymnasiesärskolan. Uppgifterna ska innehålla en redovisning av de sammanlagda budgeterade kostnaderna för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, lokalkostnader samt kostnader för måltider.

text: Sista dag för redovisning av uppgifter

text: 804086_SKOLFS_102.indd 2 2012-12-07 13:23

text: På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO José Luis Berrospi

text: 804086_SKOLFS_102.indd 3 2012-12-07 13:23

text: 804086_SKOLFS_102.indd 4 2012-12-07 13:23

type: foreskrift


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan läsåret 2013/2014

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighets-

text: och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Skolhuvudmannen ska senast den 18 juni 2014 skicka in ett urval av

text: elevlösningar och lärarenkäter samt rapportera resultat för samtliga elever. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas.

text: Ämnesprov i årskurs 3

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 3 i grundskolan består av delprov.

text: Samtliga delprov ska genomföras under perioden den 10 mars till och med den 16 maj 2014.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 3 i grundskolan, dock

text: längst till och med den 30 juni 2017.

text: Ämnesprov i årskurs 6

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 6 i grundskolan består av delprov.

text: Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: För genomförandet av ämnesprovens tidsbundna delprov läsåret

text: 2013/2014 gäller följande datum.

text: Ämne Vecka Datum

text: Svenska/ 6 tisdag 4 februari 2014 svenska som andraspråk 6 torsdag 6 februari 2014

text: 804086_SKOLFS_103.indd 1 2012-12-07 13:24

text: Ämne Vecka Datum

text: Engelska 11 onsdag 12 mars 2014 11 fredag 14 mars 2014

text: Matematik 13 måndag 24 mars 2014 13 fredag 28 mars 2014

text: Geografi/historia/religion/ 15 onsdag 9 april 2014 samhällskunskap 15 torsdag 10 april 2014

text: Biologi/fysik/kemi 19 tisdag 6 maj 2014

text: Skolverket beslutar om tilldelning av ämnesprov i biologi, fysik och

text: kemi respektive geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap till skolenheterna. Skolenheten ska endast genomföra det ämnesprov i biologi, fysik eller kemi respektive geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap som Skolverket tilldelar.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta om senare datum för

text: provens genomförande än vad som anges i 6 §. En senareläggning av provens genomförande ska gälla hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för senareläggning.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 6 i grundskolan, dock

text: längst till och med 30 juni 2017.

text: Ämnesprov i årskurs 9

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 9 i grundskolan består av delprov.

text: 2013/2014 gäller följande datum.

text: Ämne Vecka Datum

text: Svenska/ 12 måndag 17 mars 2014 svenska som andraspråk 12 torsdag 20 mars 2014

text: Engelska 13 tisdag 25 mars 2014 14 onsdag 2 april 2014

text: Biologi/fysik/kemi 15 tisdag 8 april 2014 15–18 tisdag 8 april– fredag 2 maj 2014

text: Matematik 19 onsdag 7 maj 2014 19 fredag 9 maj 2014

text: Geografi/historia/religion/ 20 torsdag 15 maj 2014 samhällskunskap 20 fredag 16 maj 2014

text: 804086_SKOLFS_103.indd 2 2012-12-07 13:24

text: I biologi, fysik och kemi ska eleverna genomföra delprov A före del-

text: prov B.

text: provens genomförande än vad som anges i 11 §. En senareläggning av provens genomförande ska gälla hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för senareläggning.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 9 i grundskolan,

text: dock längst till och med den 30 juni 2020.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2013 och gäller till och med den 30 juni 2020.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jessica Ovin

text: 804086_SKOLFS_103.indd 3 2012-12-07 13:24

text: 804086_SKOLFS_103.indd 4 2012-12-07 13:24


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 3 och 6 i sameskolan läsåret 2013/2014

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighets-

text: och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Skolhuvudmannen ska senast den 18 juni 2014 skicka in ett urval av

text: elevlösningar och lärarenkäter samt rapportera resultat för samtliga elever. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas.

text: Ämnesprov i årskurs 3

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 3 i sameskolan består av delprov.

text: Samtliga delprov ska genomföras under perioden den 10 mars till och med den 16 maj 2014.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 3 i sameskolan, dock

text: längst till och med den 30 juni 2017.

text: Ämnesprov i årskurs 6

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 6 i sameskolan består av delprov.

text: Dessa kan vara tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: För genomförandet av ämnesprovens tidsbundna delprov läsåret

text: 2013/2014 gäller följande datum.

text: Ämne Vecka Datum

text: Svenska/ 6 tisdag 4 februari 2014 svenska som andraspråk 6 torsdag 6 februari 2014

text: 804086_SKOLFS_104.indd 1 2012-12-07 13:24

text: Ämne Vecka Datum

text: Engelska 11 onsdag 12 mars 2014 11 fredag 14 mars 2014

text: Matematik 13 måndag 24 mars 2014 13 fredag 28 mars 2014

text: Geografi/historia/religion/ 15 onsdag 9 april 2014 samhällskunskap 15 torsdag 10 april 2014

text: Biologi/fysik/kemi 19 tisdag 6 maj 2014

text: Skolverket beslutar om tilldelning av ämnesprov i biologi, fysik och

text: kemi respektive geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap till skolenheterna. Skolenheten ska endast genomföra det ämnesprov i biologi, fysik eller kemi respektive geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap som Skolverket tilldelar.

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta om senare datum för

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 6 i sameskolan, dock

text: längst till och med den 30 juni 2017.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2013 och gäller till och med den 30 juni 2017.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jessica Ovin

text: 804086_SKOLFS_104.indd 2 2012-12-07 13:24


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesprov i årskurs 4, 7 och 10 i specialskolan läsåret 2013/2014

text: Specialskolan ska i årskurs 4, 7 och 10 använda tillämpliga delar av de

text: ämnesprov som används i årskurs 3, 6 och 9 i grundskolan.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighets-

text: och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Skolhuvudmannen ska senast den 18 juni 2014 skicka in ett urval av

text: elevlösningar och lärarenkäter samt rapportera resultat för samtliga elever. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas.

text: Ämnesprov i årskurs 4

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 4 i specialskolan består av delprov.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 4 i specialskolan,

text: dock längst till och med den 30 juni 2017.

text: Ämnesprov i årskurs 7

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 7 i specialskolan består av delprov.

text: 2013/2014 gäller följande datum.

text: 804086_SKOLFS_105.indd 1 2012-12-07 13:25

text: Ämne Vecka Datum

text: Biologi/fysik/kemi 19 tisdag 6 maj 2014

text: provens genomförande än vad som anges i 7 §. En senareläggning av provens genomförande ska gälla hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för senareläggning.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 7 i specialskolan,

text: Ämnesprov i årskurs 10

text: Ett nationellt ämnesprov i årskurs 10 består av delprov. Dessa kan vara

text: tidsbundna eller icke tidsbundna.

text: 2013/2014 gäller följande datum.

text: Ämne Vecka Datum

text: Svenska/ 12 måndag 17 mars 2014 svenska som andraspråk 12 torsdag 20 mars 2014

text: Engelska 13 tisdag 25 mars 2014 14 onsdag 2 april 2014

text: Biologi/fysik/kemi 15 tisdag 8 april 2014 15–18 tisdag 8 april– fredag 2 maj 2014

text: 804086_SKOLFS_105.indd 2 2012-12-07 13:25

text: Ämne Vecka Datum

text: Matematik 19 onsdag 7 maj 2014 19 fredag 9 maj 2014

text: Geografi/historia/religion/ 20 torsdag 15 maj 2014 samhällskunskap 20 fredag 16 maj 2014

text: I biologi, fysik och kemi ska eleverna genomföra delprov A före del-

text: prov B.

text: provens genomförande än vad som anges i 12 §. En senareläggning av provens genomförande ska gälla hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för senareläggning.

text: Skolverket återanvänder ämnesproven för årskurs 10 i specialskolan,

text: dock längst till och med den 30 juni 2020.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2013 och gäller till och med den 30 juni 2020.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jessica Ovin

text: 804086_SKOLFS_105.indd 3 2012-12-07 13:25

text: 804086_SKOLFS_105.indd 4 2012-12-07 13:25


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i gymnasieskolan läsåret 2013/2014

text: Ett nationellt kursprov består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna

text: eller inte tidsbundna.

text: För genomförandet av de nationella kursprovens tidsbundna delar läs-

text: året 2013/2014 gäller följande datum.

text: Kurs Delprov Vecka Datum

text: Engelska 5 C 47 torsdag 21 november 2013 Engelska 5 B 49 onsdag 4 december 2013 Engelska 5 C 18 tisdag 29 april 2014 Engelska 5 B 20 onsdag 14 maj 2014

text: Engelska 6 C 48 onsdag 27 november 2013 Engelska 6 B 49 tisdag 3 december 2013 Engelska 6 C 19 tisdag 6 maj 2014 Engelska 6 B 20 måndag 12 maj 2014

text: Matematik 50 tisdag 10 december 2013 1a, 1b, 1c Matematik 21 fredag 23 maj 2014 1a, 1b, 1c

text: Matematik 50 torsdag 12 december 2013 2a*, 2b, 2c* Matematik 21 torsdag 22 maj 2014 2a*, 2b, 2c*

text: 804086_SKOLFS_106.indd 1 2012-12-07 13:26

text: Kurs Delprov Vecka Datum

text: Matematik 50 onsdag 11 december 2013 3b, 3c Matematik 21 onsdag 21 maj 2014 3b, 3c

text: Matematik 4 50 måndag 9 december 2013 Matematik 4 21 tisdag 20 maj 2014

text: Svenska 1/ B 48 tisdag 26 november 2013 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 48 torsdag 28 november 2013 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ B 19 måndag 5 maj 2014 svenska som andraspråk 1 Svenska 1/ C 19 torsdag 8 maj 2014 svenska som andraspråk 1

text: Svenska 3/ A 46 fredag 15 november 2013 svenska som andraspråk 3 Svenska 3/ A 15 torsdag 10 april 2014 svenska som andraspråk 3

text: * frivilligt kursprov

text: Om det finns särskilda skäl får rektorn besluta om senare datum för

text: provens genomförande än vad som anges i 2 §. En senareläggning av provens genomförande ska gälla hela skolenheten. Rektorn ska dokumentera skälen för senareläggning.

text: Skolhuvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och läraren-

text: käter samt rapportera resultat för samtliga elever. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Uppgifter som avser höstterminen ska lämnas senast den 18 januari 2014 och uppgifter som avser vårterminen senast den 18 juni 2014.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighets-

text: och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Skolverket återanvänder kursproven till och med den 30 juni 2020, om

text: inte annat framgår av respektive prov eller delprov.

text: 804086_SKOLFS_106.indd 2 2012-12-07 13:26

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2013 och gäller till och med den 30 juni 2020. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jessica Ovin

text: 804086_SKOLFS_106.indd 3 2012-12-07 13:26

text: 804086_SKOLFS_106.indd 4 2012-12-07 13:26


title: Skolverkets föreskrifter om nationella kursprov i kommunal vuxenutbildning andra kalenderhalvåret 2013 och första kalenderhalvåret 2014

text: Ett nationellt kursprov består av delprov. Dessa kan vara tidsbundna

text: eller icke tidsbundna.

text: För de nationella kursprovens tidsbundna delar andra kalenderhalvåret

text: 2013 och första kalenderhalvåret 2014 gäller följande som första datum för genomförande.

text: Kurs Delprov Vecka Första datum för genomförande

text: Engelska 5 C 47 torsdag 21 november 2013 Engelska 5 B 49 onsdag 4 december 2013 Engelska 5 C 18 tisdag 29 april 2014 Engelska 5 B 20 onsdag 14 maj 2014

text: Engelska 6 C 48 onsdag 27 november 2013 Engelska 6 B 49 tisdag 3 december 2013 Engelska 6 C 19 tisdag 6 maj 2014 Engelska 6 B 20 måndag 12 maj 2014

text: Matematik 50 tisdag 10 december 2013 1a, 1b, 1c Matematik 21 fredag 23 maj 2014 1a, 1b, 1c

text: Matematik 50 torsdag 12 december 2013 2a*, 2b, 2c* Matematik 21 torsdag 22 maj 2014 2a*, 2b, 2c*

text: 804086_SKOLFS_107.indd 1 2012-12-07 13:27

text: Matematik 3b, 3c 50 onsdag 11 december 2013 Matematik 3b, 3c 21 onsdag 21 maj 2014

text: * frivilligt kursprov

text: Från och med första datum för genomförande av ett kursprov eller del-

text: prov under första kalenderhalvåret 2014, får eleverna inte längre genomföra motsvarande kursprov eller delprov som har första datum för genom förande under andra kalenderhalvåret 2013.

text: käter samt rapportera resultat för samtliga elever. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas. Uppgifter som avser det andra kalenderhalvåret 2013 ska lämnas senast den 18 januari 2014. Uppgifter som avser det första kalenderhalvåret 2014 ska lämnas senast den 18 juni 2014.

text: och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: 804086_SKOLFS_107.indd 2 2012-12-07 13:27

text: 804086_SKOLFS_107.indd 3 2012-12-07 13:27

text: 804086_SKOLFS_107.indd 4 2012-12-07 13:27


title: Skolverkets föreskrifter om nationella slutprov i utbildning i svenska för invandrare andra kalenderhalvåret 2013 och första kalenderhalvåret 2014

text: Nationella slutprov i utbildning i svenska för invandrare består av del-

text: prov.

text: Följande gäller som första datum för genomförande av nationella slut-

text: prov andra kalenderhalvåret 2013 samt första kalenderhalvåret 2014.

text: Kurs Slutprov Första datum för genomförande

text: Sfi B B, nr 3 2013 23 september 2013 Sfi D D, nr 4 2013 28 oktober 2013 Sfi C C, nr 4 2013 4 november 2013 Sfi B B, nr 4 2013 16 december 2013 Sfi D D, nr 5 2014 26 maj 2014 Sfi C C, nr 5 2014 16 juni 2014

text: Skolhuvudmannen ska skicka in ett urval av elevlösningar och läraren-

text: käter samt rapportera resultat för samtliga elever. Skolverket beslutar särskilt om hur uppgifterna ska lämnas.

text: Bestämmelser om sekretess för prov finns i 17 kap. 4 § offentlighets-

text: och

text: sekretesslagen (2009:400)

text: Skolverket återanvänder de nationella slutproven, dock längst till och

text: med den 30 juni 2020.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2013 och gäller till och med den 30 juni 2020.

text: 804086_SKOLFS_108.indd 1 2012-12-07 13:28

text: På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jessica Ovin

text: 804086_SKOLFS_108.indd 2 2012-12-07 13:28


title: Förordning om skolindex för år 2013

text: 1 1 Senaste förordning i ämnet

text: SKOLFS 2011:182


title: Förordning om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar för bidragsåret 2013

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 1

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 10 76 390 kronor 11–53 75 610 kronor för skolor med 11 elever. Därefter reduceras beloppet med 820 kronor för varje elev som tillkommer. lägst 54 39 170 kronor

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 2

text: Belopp

text: Elever i årskurs 1–3 40 210 kronor

text: Bidrag som avses i 32 §

text: Antal elever i skolan Belopp

text: högst 5 14 170 kronor 6–19 13 620 kronor för skolor med 6 elever. Därefter reduceras beloppet med 580 kronor för varje elev som tillkommer. lägst 20 5 500 kronor

text: Bidrag som avses i 24 § första stycket 3 och 33 §

text: Belopp

text: 3 050 kronor

text: 1. Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författningssamling (SKOLFS). 2. Förordningen träder i kraft den 1 januari 2013. 3. Genom förordningen upphävs förordningen (

text: SKOLFS 2011:183

text: ) om belopp för bidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande i fråga om statsbidrag för bidragsåret 2012.

text: På regeringens vägnar

text: JAN BJÖRKLUND Mattias Ahlquist (Utbildningsdepartementet)


title: Skolverkets föreskrifter om bidrag till fristående gymnasieskolor (riksprislistan) och fristående gymnasiesärskolor i vissa fall avseende utbildning enligt 1985 års skollag för år 2012

text: Enligt

text: 13 § lagen (2010:801)

text: om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: ska bestämmelserna i 1985 års skollag i dess lydelse före den 1 mars 2010 fortsätta att tillämpas för utbildning i gymnasieskolan som påbörjades före den 1 juli 2011. Enligt 14 § lagen om införande av

text: skollagen (2010:800)

text: ska bestämmelserna i 1985 års skollag fortsätta att gälla för utbildning i gymnasiesärskolan som påbörjades före den 1 juli 2011.

text: I 9 kap. 8 a och c §§

text: skollagen (1985:1100)

text: finns bestämmelser om en

text: hemkommuns skyldigheter att lämna bidrag till en fristående gymnasieskola och en fristående gymnasiesärskola. Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om det belopp som en kommun ska betala till en fristående gymnasieskola per elev, program och i förekommande fall inriktning (riksprislistan) samt till en fristående gymnasiesärskola när hemkommunen inte erbjuder utbildningen och utbildningen bedrivs enligt 1985 års skollag.

text: Riksprislistan för gymnasieskolan

text: Om en elevs hemkommun inte erbjuder ett program eller en inriktning

text: som en elev har antagits till vid en fristående gymnasieskola, ska hemkommunen som bidrag lämna det belopp som framgår av 4 §. I

text: 9 kap. 8 a § tredje stycket skollagen (1985:1100)

text: finns bestämmelser om ytterligare bidrag som kommunen ska betala i vissa fall (tilläggsbelopp).

text: Program Grundbelopp för år 2012 (kr/elev och bidragsår) exklusive inklusive måltider måltider

text: Barn- och fritidsprogrammet 77 300 81 600 Byggprogrammet 100 100 104 300 Elprogrammet 96 500 101 000 Energiprogrammet 103 400 107 700 Estetiska programmet exklusive inriktningen musik 88 400 92 800 Estetiska programmet, inriktningen musik 105 500 109 600 Fordonsprogrammet exklusive inriktningen transport och logistik 114 200 118 500 Fordonsprogrammet, inriktningen transport och logistik 135 900 140 000 Handels- och administrativa programmet 76 800 81 400 Hantverksprogrammet 92 600 96 800 Hotell- och restaurangprogrammet 101 100 105 500 Industriprogrammet 122 300 126 800 Livsmedelprogrammet 102 500 106 500 Medieprogrammet 92 000 96 200 Naturbruksprogrammet 157 700 162 400 Naturvetenskapsprogrammet 74 100 78 700 Omvårdnadsprogrammet 80 200 84 600 Samhällsvetenskapsprogrammet 69 300 73 800 Teknikprogrammet 83 100 87 400

text: Gymnasiesärskolan

text: Om en elevs hemkommun inte erbjuder utbildning i gymnasiesär skolan,

text: ska hemkommunen som bidrag till den fristående gymnasiesärskolan lämna det belopp som framgår av 6 §. I

text: 9 kap. 8 c § tredje stycket skollagen (1985:1100)

text: Utbildning i gymnasiesärskola Grundbelopp för år 2012 (kr/elev och bidragsår) exklusive inklusive måltider måltider

text: Gymnasiesärskolan 237 200 241 800

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket och ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM José Luis Berrospi


title: Skolverkets föreskrifter om interkommunal ersättning för visst stöd på introduktionsprogrammet avseende 2012

text: I

text: 17 kap. 24 § skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om den inter-

text: kommunala ersättningen för elever på introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val.

text: Ersättningen för den del av utbildningen som avser det stöd som elev-

text: en behöver för att uppnå behörighet för yrkesprogrammet ska utgå med ett belopp på 2 800 kr per elev och ämne. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar ANNA EKSTRÖM Anna Tammelin


title: Skolverkets allmänna råd om utvecklingssamtalet och den skriftliga individuella utvecklingsplanen

text: 1. Utvecklingssamtalet

text: Läraren bör gällande utvecklingssamtalet • ge förutsättningar för ett trepartssamtal mellan elev, vårdnadshavare och lärare som präglas av respekt och förtroende mellan parterna, samt • ge möjlighet till ömsesidig information mellan elev, vårdnadshavare och lärare så att samtalet bildar utgångspunkten för hur skolan ska främja elevens fortsatta utveckling.

text: 2. Övergripande om den skriftliga individuella utvecklingsplanen

text: Rektorn bör • utveckla arbetet med den skriftliga individuella utvecklingsplanen. Läraren bör gällande den skriftliga individuella utvecklingsplanen • utforma den så att den stärker elevens och vårdnadshavarens delaktighet i den individuella planeringen och ger eleven ökade möjligheter att ta ansvar för sin utbildning, • utforma den så att den underlättar elevens fortsatta lärande och utveckling och ger förutsättningar för kontinuitet i elevens skolgång, • se till att den inte innehåller integritetskänsliga uppgifter som kan omfattas av sekretess, samt • använda sig av dokumentation som tydligt visar elevens kunskaper utifrån kunskapskraven.

text: 3. Omdömen och planering i den skriftliga individuella utvecklingsplanen

text: Läraren bör utforma omdömena i den skriftliga individuella utvecklingsplanen så att • eleven och vårdnadshavaren får tydlig information om elevens kunskaper och kunskapsutveckling i förhållande till läroplanen, samt • det tydligt framgår om eleven riskerar att inte nå upp till de kunskapskrav som minst ska ha uppnåtts i slutet av det tredje, sjätte och nionde skolåret i grundskolan (fjärde, sjunde och tionde skolåret för specialskolan, tredje och sjätte skolåret för sameskolan samt sjätte och nionde skolåret för grundsärskolan). Läraren bör utforma planeringen i den skriftliga individuella utvecklingsplanen så att den • utgår från elevens styrkor, förutsättningar och intressen, • uttrycker positiva förväntningar på eleven, samt • tydliggör vilket ansvar skolan, eleven och vårdnadshavaren har för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen.

text: Dessa allmänna råd ersätter Skolverkets allmänna råd (

text: SKOLFS 2009:16

text: ) för individuella utvecklingsplaner med skriftliga omdömen.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Anna Karin Munkby