text: I

text: SKOLFS 2000:134

text: finns ytterligare föreskrifter om tillämpningen av betygskriterierna.

text: Bilaga

text: Ämne: Biologi

text: Ämnets syfte

text: Utbildningen i ämnet biologi syftar till att bredda den naturvetenskapliga bildningen samt att ge kunskaper om livsstilens och miljöns betydelse för såväl den egna individens som för andra organismers livsvillkor. Ämnets roll är också att öka intresset för naturens mångfald och skönhet samt att utveckla omsorg och respekt för det levande. Utbildningen syftar även till att ge sådana kunskaper som stimulerar till ett aktivt deltagande i samhällsdebatten utifrån ett biologiskt perspektiv. Däri ingår att fördjupa kunskapen om de evolutionära processer som ligger till grund för organismernas mångfald och släktskap liksom kunskapen om vad som krävs för en ekologisk hållbar utveckling. Utbildningen i biologi syftar dessutom till att eleverna tillägnar sig kunskaper och färdigheter som behövs för fortsatta studier inom såväl naturvetenskap och teknik som inom andra områden.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i biologi sträva efter att eleven utvecklar sin nyfikenhet och förmåga att utforska biologiska fenomen i sin omvärld och sin förmåga att från olika källor söka biologisk kunskap och kritiskt värdera denna, utvecklar sin förmåga att arbeta experimentellt och i fält för att öka sin förtrogenhet med biologisk kunskapsbildning, utvecklar sin förmåga att formulera och förstå biologiska frågeställningar samt att söka förklaringar med naturvetenskapliga metoder, utvecklar sin förmåga att använda biologiska teorier och modeller samt att bedöma deras giltighet och begränsningar, utvecklar sin förmåga att utifrån ett biologiskt perspektiv kunna analysera, värdera och ta ställning i frågor som rör både samhälle och individ.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Biologi A presenterar naturvetenskapliga teorier om livets uppkomst och utveckling. Artsammansättningen i ett ekosystem liksom organismernas beteende belyses utifrån ett evolutionärt perspektiv. I kursen studeras arvets och miljöns relativa betydelse för individens egenskaper. Vid studiet av genteknik behandlas även etiska frågeställningar. Såväl fältstudier som experimentellt arbete utgör grunden för kunskapsinhämtandet i kursen. Biologi A är gemensam kurs inom naturvetenskapsprogrammet. Biologi B ger eleven möjlighet att tillägna sig kunskaper i molekylärbiologi och fysiologi hos växter, djur och människan. Molekylärbiologiska och evolutionära aspekter skall ge fördjupade kunskaper om systematik och livets utveckling på jorden. I kursen läggs stor vikt vid experimentellt arbete. Kursen förutsätter kunskaper motsvarande Biologi A och är gemensam i inriktningarna naturvetenskap och miljövetenskap inom naturvetenskapsprogrammet. Kursen Ekologi behandlar samspelet mellan levande organismer och deras omvärld samt belyser de värderingar som ligger till grund för en ekologiskt baserad samhällsutveckling. Kursen omfattar markförhållandenas betydelse för växtligheten samt naturvård och praktiska erfarenheter av biologiska arbetsmetoder i fält. Kursen är en gemensam kurs inom naturbruksprogrammet. Kursen Kretslopp behandlar de fysiologiska processer som är grunden inom naturbruket. Kursen omfattar också de kemiska och fysikaliska kretsloppen samt markens, vattnets och luftens betydelse för naturbruket. Även klimat och meteorologiska mätmetoder ingår i kursen. Kursen är en gemensam kurs inom naturbruksprogrammet. Kursen Växt- och djurliv behandlar växt- och djurrikets systematik och metoder för artbestämning samt teorier om livets uppkomst och utveckling. Kursen behandlar också växters och djurs yttre och inre byggnad samt ger kunskap om hotade växt- och djurarter. Kursen är en gemensam kurs inom naturbruksprogrammet. Biologi – breddning ger möjlighet till breddning eller fördjupning inom något eller några delområden av biologin. Kursen förutsätter Biologi A eller motsvarande kunskaper. Kursen är valbar. Kursen Bioteknik bygger på kunskaper motsvarande Biologi B och Kemi B. Kursen behandlar biotekniska och gentekniska områden och deras praktiska tillämpningar. Bioteknikkursen är till stor del baserad på ett laborativt arbetssätt. Kursen belyser historiska aspekter och ger tillfälle till analys och argumentation kring etiska ställningstaganden. Kursen är valbar. Kursen Mikrobiologi och genetik behandlar mikroorganismers livsbetingelser, struktur och funktion. I

text: kursen ingår experimentella studier av mikrobiologiska processer av betydelse för naturbruket. Kursen behandlar också hygien, desinfektion, smitta och smittvägar. Vidare behandlas genetik, arvsmassans uppbyggnad samt genteknik och därmed sammanhängande etiska frågor. Kursen är en gemensam kurs för inriktningarna djurvård samt miljö- och naturvård inom naturbruksprogrammet. Kursen Vattenlevande organismer behandlar de organismer som är anpassade till liv i vatten. Kursen behandlar allt ifrån insekter till valar, dvs. arter som under kortare eller längre tid är beroende av vatten som livsmiljö. Kursen belyser också de miljöfaktorer som påverkar organismernas liv i vatten. Kursen tar dessutom upp systematik, anatomi och fysiologi hos vattenlevande organismer. Kursen är valbar.

text: Ämne: Biologi Kurs: Biologi – breddning Kurskod: BI1203 Poäng: 50

text: Mål Mål som eleverna skall ha uppnått efter avslutad kurs

text: Eleven skall ha fördjupat eller breddat sina kunskaper inom valt ämnesområde samt ha fördjupat sin förståelse av hur teorier och modeller byggs upp i ett växelspel med observationer och experiment, kunna formulera, planera och genomföra en undersökande uppgift samt dokumentera, diskutera och redovisa arbetet och dess resultat, kunna analysera och bedöma valt ämnesområde ur ett tvärvetenskapligt perspektiv.

text: Betygskriterier Kriterier för betyget Godkänt

text: Eleven använder relevanta begrepp och modeller för att beskriva företeelser inom valt område. Eleven planerar och genomför en undersökande uppgift enligt instruktion samt dokumenterar och diskuterar resultaten.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven använder relevanta begrepp, modeller och teorier för att förklara företeelser inom valt område. Eleven medverkar vid utformning och genomförande av en undersökande uppgift samt diskuterar och tolkar resultaten ur olika perspektiv.

text: Kriterier för betyget Mycket väl godkänt

text: Eleven använder begrepp och modeller på ett analyserande och insiktsfullt sätt. Eleven tillämpar ett naturvetenskapligt arbetssätt vid planering och genomförande av en undersökande uppgift samt tolkar resultat och värderar slutsatsers giltighet.

text: Ämne: Biologi Kurs: Biologi A Kurskod: BI1201 Poäng: 100

text: Eleven skall kunna planera och genomföra fältstudier och experimentella undersökningar, tolka dessa samt redovisa arbetet både muntligt och skriftligt, ha kunskap om människans förhållande till naturen i ett idéhistoriskt perspektiv, ha kunskap om struktur och dynamik hos ekosystem, ha kunskap om principer för indelning av organismvärlden samt hur bestämning av organismer utförs, ha kunskap om betydelsen av organismers beteenden för överlevnad och reproduktiv framgång, ha kunskap om naturvetenskapliga teorier rörande livets uppkomst och utveckling, ha kunskap om arvsmassans strukturer samt förstå sambanden mellan dessa och individens egenskaper, ha kunskap om gentekniska metoder och deras tillämpningar samt kunna diskutera genteknikens möjligheter och risker ur ett etiskt perspektiv.

text: Eleven genomför undersökande uppgifter enligt instruktioner och utvärderar och diskuterar resultaten med handledning. Eleven redogör för huvuddragen i några biologiska teorier. Eleven använder införda biologiska begrepp och modeller för att beskriva biologiska fenomen och samband. Eleven skiljer på naturvetenskapliga och andra sätt att skildra verkligheten. Eleven ger exempel på biologiska landvinningar och beskriver deras betydelse för människa och samhällsutveckling.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven medverkar vid utformning och genomförande av en undersökning samt tolkar resultaten utifrån införda teorier och ställda hypoteser. Eleven använder införda biologiska begrepp, modeller och teorier för att förklara biologiska fenomen och samband samt tillämpar dem på situationer i vardagslivet. Eleven belyser och diskuterar frågeställningar och hypoteser om företeelser i omvärlden utifrån biologiska teorier och modeller.

text: Eleven tillämpar ett naturvetenskapligt arbetssätt, tolkar resultat och värderar slutsatsers giltighet och rimlighet utifrån teorier och ställda hypoteser. Eleven jämför och värderar olika modeller och teoriers giltighet och identifierar skillnader mellan naturvetenskapliga och andra sätt att skildra verkligheten. Eleven integrerar kunskaper från olika delområden och relaterar dessa kunskaper till övergripande teorier. Eleven analyserar och diskuterar nya frågeställningar och hypoteser om företeelser i omvärlden samt reflekterar över deras giltighet utifrån biologiska teorier och modeller.

text: Ämne: Biologi Kurs: Biologi B Kurskod: BI1202 Poäng: 50

text: Eleven skall kunna planera, genomföra och tolka fysiologiska experiment samt redovisa arbetet både muntligt och skriftligt, ha kunskap om prokaryota och eukaryota cellers byggnad och funktion samt virus byggnad och livscykel, ha kunskap om sambandet mellan evolution och organismernas funktionella byggnad och livsprocesser, ha kunskap om reglering av och samspel mellan människans organsystem.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Ämne: Biologi Kurs: Bioteknik Kurskod: BI1209 Poäng: 100

text: Eleven skall ha fördjupade kunskaper om biologiskt verksamma makromolekyler och om hur dessa interagerar inom och mellan celler, ha fördjupade kunskaper om biotekniska metoder och deras tillämpningar samt hur levande celler används industriellt och inom forskning, kunna planera, genomföra, tolka och redovisa experimentellt arbete inom områden som bioteknik, genteknik, sterilteknik, odlingsteknik och fermentationsteknik,

text: kunna argumentera kring bioteknikens och genteknikens möjligheter och risker ur ett etiskt och samhälleligt perspektiv.

text: Eleven genomför laborationer och undersökande uppgifter enligt instruktioner samt utvärderar och diskuterar metoder och resultat med handledning. Eleven redogör för huvuddragen i valda makromolekylers funktion i biologiska system. Eleven ger exempel på biotekniska landvinningar och beskriver deras möjligheter och risker för människa och samhällsutveckling.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven medverkar vid utformning och genomförande av laborationer och undersökande uppgifter samt diskuterar och tolkar resultaten ur olika perspektiv. Eleven förklarar några makromolekylers funktion i biologiska system. Eleven ger exempel på och redogör för några industriella användningar av biotekniska metoder. Eleven belyser och diskuterar etiska frågeställningar i samband med biotekniska tillämpningar.

text: Eleven jämför och värderar olika biotekniska metoder och deras användning. Eleven tillämpar ett naturvetenskapligt arbetssätt, tolkar resultat och värderar slutsatsers giltighet och rimlighet utifrån teorier och ställda hypoteser.

text: Ämne: Biologi Kurs: Ekologi Kurskod: BI1204 Poäng: 50

text: Eleven skall ha kunskap om ekologiska grundbegrepp, förstå ekosystemets struktur och dynamik, ha kunskap om samspelet mellan och inom arter samt om populationsdynamik, ha kunskap om klassificering av vegetation och växtsamhällen,

text: ha kunskap om jordmånsbegreppet, jordmånsbildande faktorer samt om våra vanligaste jordarter, ha kunskap om värdet av biologisk mångfald och olika naturvårdsåtgärder, kunna utföra undersökningar och bestämningar i fält.

text: Eleven beskriver ekosystem och samspel mellan och inom arter med stöd av ekologiska grundbegrepp. Eleven utför med handledning undersökningar i fält och ger exempel på klassificering av vegetation och växtsamhällen. Eleven redogör för markförhållandenas betydelse för växtligheten. Eleven ger exempel på värdet av biologisk mångfald och naturvårdsåtgärder.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven redogör för ekosystemets uppbyggnad och dynamik med utgångspunkt i markförhållanden och i samspelet mellan olika organismer. Eleven tillämpar i fältundersökningar sina kunskaper om vegetation och mark.

text: Eleven analyserar och bedömer resultat av undersökningar i fält. Eleven diskuterar innebörden i begreppet biologisk mångfald.

text: Ämne: Biologi Kurs: Kretslopp Kurskod: BI1205 Poäng: 50

text: Eleven skall ha kunskap om fotosyntesens och respirationens betydelse för de naturliga kretsloppen, ha kunskap om kolhydrater, proteiner och fetter samt deras funktion i den levande organismen, ha kunskap om växtnäringsämnenas kretslopp, ha kunskap om vattnets och luftens betydelse för livsprocesser,

text: ha kunskap om de fysikaliska lagar som styr de globala kretsloppen, ha kunskap om geologi och jordartsbildning, om hur mineraler och bergarter bildats samt om deras egenskaper, ha kunskap om klimatfaktorernas inverkan på naturbruk, kunna genomföra meteorologiska mätningar samt sammanställningar och analyser av mätdata, kunna planera, genomföra och tolka experiment och undersökningar.

text: Eleven beskriver fotosyntes och respiration samt redogör för huvuddragen i kolhydraters, proteiners och fetters funktion i den levande organismen. Eleven redogör för vilka fysikaliska lagar som styr de globala kretsloppen. Eleven redogör för växtnäringsämnenas, vattnets och luftens förekomst i kretsloppet. Eleven beskriver hur jordarter, mineraler och bergarter bildas och ger exempel på egenskaper hos några av dessa. Eleven redogör för klimatfaktorernas inverkan på naturbruk. Eleven planerar och utför med handledning experiment, mätningar och undersökningar samt sammanställer materialet.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven söker och bearbetar information och använder den i mätningar och undersökningar. Eleven utför undersökningar på egen hand och redovisar resultat och slutsatser överskådligt och informativt.

text: Eleven jämför och värderar resultat från mätningar och undersökningar. Eleven analyserar och diskuterar frågeställningar gällande kretslopp inom naturbruket.

text: Ämne: Biologi Kurs: Mikrobiologi och genetik Kurskod: BI1206 Poäng: 50

text: Eleven skall ha kunskap om mikroorganismers betydelse inom naturbruket, kunna tillämpa mikrobiologiska processer och arbetsmetoder, ha kunskap om virus, bakteriers och svampars byggnad och livscykel, ha kunskap om och kunna tillämpa desinficering och smittskydd, ha kunskap om arvsmassans byggnad och reproduktion, ha kunskap om grundläggande genetiska begrepp som dominans, variation, ärftlighet och urvalseffekt, känna till gentekniska metoder och deras tillämpningar, kunna diskutera möjligheter och risker med genteknik ur ett etiskt perspektiv.

text: Eleven ger exempel på mikroorganismers betydelse inom naturbruket samt deras byggnad och livscykel. Eleven redogör för arvsmassans byggnad och reproduktion samt grundläggande genetiska begrepp. Eleven utför i samarbete med handledare arbetsuppgifter inom mikrobiologi och redogör för desinficering och smittskydd. Eleven redogör för gentekniska metoder och tillämpningar och ger exempel på etiska frågeställningar.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven använder relevanta begrepp för att beskriva inom naturbruket utnyttjade mikrobiologiska processer. Eleven utför på egen hand arbetsuppgifter inom mikrobiologi och tillämpar kunskaper om smitta och smittskydd inom aktuellt naturbruksområde.

text: Eleven bedömer gentekniska metoder som används inom naturbruket samt diskuterar dessa ur ett etiskt perspektiv. Eleven analyserar och bedömer nyttan av mikrobiologiska processer inom naturbruket samt bedömer risken för smitta och smittspridning inom aktuellt verksamhetsområde.

text: Ämne: Biologi Kurs: Vattenlevande organismer Kurskod: BI1207 Poäng: 50

text: Eleven skall ha kunskap om vanliga vattenlevande organismer och kunna ge exempel på organismer inom några olika klasser, ha kunskap om fiskars anatomi, ha kunskap om vattenlevande organismers anatomi, fysiologi och sinnesorgans funktion, ha kunskap om miljöns betydelse för vattenlevande organismer och olika miljöfaktorers inverkan på organismernas överlevnad, ha kunskap om näringskedjor.

text: Eleven ger exempel på vattenlevande organismer och inordnar dem i klasser. Eleven redogör för vattenlevande organismers anatomi och fysiologi samt för sinnesorganens funktion. Eleven ger exempel på näringskedjor och hur vattenlevande organismer påverkas av olika miljöfaktorer.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven använder biologiska och ekologiska begrepp för att beskriva näringskedjor och för hur vattenlevande organismer påverkas av olika miljöfaktorer. Eleven söker och bearbetar information om vattenlevande organismer och redovisar resultatet överskådligt och informativt.

text: Eleven redogör för och analyserar vatten som ekosystem samt hur olika vattenlevande organismer påverkas av livsmiljön.

text: Ämne: Biologi Kurs: Växt- och djurliv Kurskod: BI1208 Poäng: 50

text: Eleven skall ha kunskap om vetenskapliga teorier om livets uppkomst och utveckling på jorden, kunna redogöra för huvuddragen i organismernas systematiska indelning, ha kunskap om växters byggnad samt kunna artbestämma blommande växter, kunna identifiera och namnge vanliga svenska växt- och djurarter, ha kunskap om olika cellers byggnad, ha kunskap om fysiologiska processer hos växter och djur, kunna med hjälp av bestämningsnycklar gruppera ryggradslösa djur samt kunna ge exempel på olika djurs beteende och livscykel, kunna planera, genomföra och tolka experiment och undersökningar.

text: Eleven beskriver med utgångspunkt från vetenskapliga teorier livets uppkomst och utveckling på jorden. Eleven identifierar vanliga växt- och djurarter samt grupperar dem systematiskt. Eleven redogör för huvuddragen i olika cellers byggnad. Eleven redogör för olika organismers byggnad samt för olika fysiologiska processer.. Eleven ger exempel på ryggradslösa djurs livscykel och beteende. Eleven planerar och genomför experiment och undersökningar enligt instruktion samt värderar och diskuterar resultaten tillsammans med handledare.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven använder relevanta begrepp för att beskriva olika fysiologiska processer samt växters och olika djurgruppers byggnad. Eleven grupperar ryggradslösa djur med hjälp av bestämningsnycklar. Eleven genomför undersökningar och experiment på egen hand och i grupp, redovisar och diskuterar resultat samt belyser några frågeställningar och hypoteser utifrån biologiska teorier och modeller.

text: Eleven diskuterar komplexa samband beträffande växters och djurs utveckling, byggnad och funktion. Eleven tar eget ansvar för undersökningar och experiment, formulerar egna hypoteser och drar relevanta slutsatser ur insamlade data. Eleven integrerar biologisk kunskap i tillämpade sammanhang inom valt naturbruksområde.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2000.

text: MATS EKHOLM

text: Lisbeth Rudemo

title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet biologi i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning

text: 1 §I bilagan till dessa föreskrifter anges vilka kurser som ingår i ämnet biologi, syfte, karaktär och mål för ämnet och kurserna, den kunskapsnivå som alla elever minst skall ha uppnått vid slutet av respektive kurs samt de betygskriterier som gäller för kursen.

text: 2 §I

text: SKOLFS 2000:134

text: Bilaga

text: Ämne: Biologi

text: Ämnets syfte

text: Mål att sträva mot

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Biologi är läran om livet, dess uppkomst, utveckling, former och betingelser. Liv karaktäriseras av en hög grad av ordning. Denna kan beskrivas i ett system av olika nivåer från molekyl ända upp till ekosystem. För varje ny nivå inträder nya samband och frågeställningar. Biologiämnet behandlar såväl den biologiska organisationen som växelverkan mellan och inom nivåerna. Evolutionsteorin är grundläggande vid studiet av denna växelverkan. Vetenskapliga framsteg inom biologin har haft och har stor betydelse för människans världsbild. Teorier om livets uppkomst och utveckling påverkar människans syn på sig själv som människa och biologisk varelse. Gentekniken liksom många andra områden inom biologin utvecklas i snabb takt vilket leder till nya möjligheter och nya frågeställningar. Biologiämnet initierar diskussion kring existentiella och etiska frågor. Vid studiet av biologi får eleven möjlighet att studera, beskriva och analysera företeelser i sin omvärld. I såväl laboratorium som i fält ges tillfälle att självständigt formulera frågor, planera och genomföra undersökningar med insamling, bearbetning samt tolkning av mätdata och observationer. Utbildningen i biologi ger goda möjligheter att utveckla ett naturvetenskapligt tänkande samt att öva ett naturvetenskapligt arbetssätt. I grundskolans biologiundervisning har eleverna kommit i kontakt med många av de områden som studeras på gymnasiet. Gymnasieutbildningen innebär en breddning och fördjupning av dessa kunskaper. I ämnet biologi finns nio kurser. Biologi A presenterar naturvetenskapliga teorier om livets uppkomst och utveckling. Artsammansättningen i ett ekosystem liksom organismernas beteende belyses utifrån ett evolutionärt perspektiv. I kursen studeras arvets och miljöns relativa betydelse för individens egenskaper. Vid studiet av genteknik behandlas även etiska frågeställningar. Såväl fältstudier som experimentellt arbete utgör grunden för

text: kunskapsinhämtandet i kursen. Biologi A är gemensam kurs inom naturvetenskapsprogrammet. Biologi B ger eleven möjlighet att tillägna sig kunskaper i molekylärbiologi och fysiologi hos växter, djur och människan. Molekylärbiologiska och evolutionära aspekter skall ge fördjupade kunskaper om systematik och livets utveckling på jorden. I kursen läggs stor vikt vid experimentellt arbete. Kursen förutsätter kunskaper motsvarande Biologi A och är gemensam i inriktningarna naturvetenskap och miljövetenskap inom naturvetenskapsprogrammet. Kursen Ekologi behandlar samspelet mellan levande organismer och deras omvärld samt belyser de värderingar som ligger till grund för en ekologiskt baserad samhällsutveckling. Kursen omfattar markförhållandenas betydelse för växtligheten samt naturvård och praktiska erfarenheter av biologiska arbetsmetoder i fält. Kursen är en gemensam kurs inom naturbruksprogrammet. Kursen Kretslopp behandlar de fysiologiska processer som är grunden inom naturbruket. Kursen omfattar också de kemiska och fysikaliska kretsloppen samt markens, vattnets och luftens betydelse för naturbruket. Även klimat och meteorologiska mätmetoder ingår i kursen. Kursen är en gemensam kurs inom naturbruksprogrammet. Kursen Växt- och djurliv behandlar växt- och djurrikets systematik och metoder för artbestämning samt teorier om livets uppkomst och utveckling. Kursen behandlar också växters och ryggradslösa djurs yttre och inre byggnad samt ger kunskap om hotade växt- och djurarter. Kursen är en gemensam kurs inom naturbruksprogrammet. Biologi – breddning ger möjlighet till breddning eller fördjupning inom något eller några delområden av biologin. Kursen förutsätter Biologi A eller motsvarande kunskaper. Kursen är valbar. Kursen Bioteknik bygger på kunskaper motsvarande Biologi B och Kemi B. Kursen behandlar biotekniska och gentekniska områden och deras praktiska tillämpningar. Bioteknikkursen är till stor del baserad på ett laborativt arbetssätt. Kursen belyser historiska aspekter och ger tillfälle till analys och argumentation kring etiska ställningstaganden. Kursen är valbar. Kursen Mikrobiologi och genetik behandlar mikroorganismers livsbetingelser, struktur och funktion. I kursen ingår experimentella studier av mikrobiologiska processer av betydelse för naturbruket. Kursen behandlar också hygien, desinfektion, smitta och smittvägar. Vidare behandlas genetik, arvsmassans uppbyggnad samt genteknik och därmed sammanhängande etiska frågor. Kursen är en gemensam kurs för inriktningarna djurvård samt miljö- och naturvård inom naturbruksprogrammet.

text: Betygskriterier Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Kriterier för betyget Mycket väl godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven skall ha kunskap om vetenskapliga teorier om livets uppkomst och utveckling på jorden, kunna redogöra för huvuddragen i växtrikets systematiska indelning i familjer, släkter och arter, ha kunskap om växters yttre utseende samt kunna tolka växtbeskrivningar för artbestämning av blommande växter, kunna identifiera och namnge vanliga växter, ha kunskap om växtcellens byggnad, växternas byggnad samt växtfysiologiska processer, ha kunskap om principer för djurrikets systematiska indelning, kunna identifiera några vanliga djurarter i den svenska faunan, kunna med hjälp av bestämningsnycklar gruppera ryggradslösa djur, kunna ge exempel på ryggradslösa djurs byggnad, livscykel och beteende, ha kunskap om djurcellens byggnad, kunna planera, genomföra och tolka experiment och undersökningar.

text: Eleven beskriver med utgångspunkt från vetenskapliga teorier livets uppkomst och utveckling på jorden. Eleven identifierar vanliga växt- och djurarter samt grupperar dem systematiskt. Eleven redogör för huvuddragen i växtcellens och djurcellens byggnad. Eleven redogör för växters byggnad samt för växtfysiologiska processer. Eleven ger exempel på ryggradslösa djurs byggnad, livscykel och beteende.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven använder relevanta begrepp för att beskriva växters byggnad och växtfysiologiska processer. Eleven grupperar ryggradslösa djur med hjälp av bestämningsnycklar. Eleven genomför undersökningar och experiment på egen hand och i grupp, redovisar och diskuterar resultat samt belyser några frågeställningar och hypoteser utifrån biologiska teorier och modeller.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2000 och skall tillämpas på utbildning som påbörjas efter detta datum.

text: MATS EKHOLM

text: Lisbeth Rudemo


type: stycke

type: paragraf

text: I

text: SKOLFS 2000:134

text: finns ytterligare föreskrifter om tillämpningen av betygskriterierna.

text: Bilaga

text: Ämne: Svenska

type: rubrik

text: Ämnets syfte

text: Utbildningen i ämnet svenska syftar till att hos eleverna stärka den personliga och kulturella identiteten, att utveckla tänkandet, kreativiteten och förmågan till analys och ställningstagande. Den syftar vidare till att bidra till framgång i studierna och förmågan att kommunicera med andra. För den personliga identiteten och för samhörigheten mellan människor har språket stor betydelse. Språket speglar skillnader och likheter mellan människor, deras personlighet, bakgrund, kön och intressen. Utbildningen i ämnet svenska syftar till att utveckla förmågan att tala och skriva väl samt att öka lyhördheten för andras språk och sätt att uttrycka sig i tal och skrift. Den kulturella identiteten uttrycks bl.a. i språket och litteraturen. Mötet med språk, litteratur och bildmedier kan bidra till mognad och personlig utveckling. Utbildningen i ämnet svenska syftar till att ge eleverna möjligheter att ta del av och ta ställning till kulturarvet och att få uppleva och diskutera texter som både väcker lust och utmanar åsikter. Språket är av grundläggande betydelse för lärandet och en väg till kunskap. Genom språket sker kommunikation med andra och genom läsning och eget skrivande tillägnar sig eleverna nya begrepp och lär sig att se sammanhang, tänka logiskt, granska kritiskt och värdera. Genom språket bildas kunskap och genom språket görs kunskapen synlig och hanterbar. Förmågan att reflektera över, förstå, värdera och ta ställning till företeelser i omvärlden växer. Svenskämnet har i samverkan med andra ämnen ett ansvar för att denna kunskapsutveckling sker och att eleverna ser en meningsfull helhet i sin utbildning, där den valda studieinriktningen är en utgångspunkt. Att i tal och skrift kunna använda språket är således en förutsättning för studier och för att aktivt och ansvarigt kunna delta i samhällslivet. Det är därför ett viktigt uppdrag för skolan att skapa goda möjligheter för elevernas språkutveckling. Inom svenskämnet skall eleverna

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i svenska sträva efter att eleven uppfattar en helhet i sin utbildning och kan tillägna sig nya begrepp, förstå sammanhang och tillämpa sina kommunikativa färdigheter inom olika ämnen och kunskapsområden som är aktuella för den valda studieinriktningen, förstår språkets betydelse för identiteten och utvecklar förmågan att förstå sig själv och andra i ett kulturellt och historiskt sammanhang, utvecklar en språklig säkerhet i tal och skrift och kan, vill och vågar uttrycka sig i många olika sammanhang, samt genom skrivandet och talet erövrar medel för tänkande, lärande, kontakt och påverkan, utvecklar sin förmåga att bearbeta sina texter utifrån egen värdering och andras råd, breddar sin stilistiska förmåga och får pröva olika texttyper och konstnärliga uttrycksmedel, fortsätter att utveckla den egna läskunnigheten, så att förmågan att tolka, kritiskt granska och analysera olika slag av texter, såväl skrift- som bildbaserade, svarar mot de krav som ställs i ett komplicerat och informationsrikt samhälle, utvecklar sin förmåga att söka, sovra och bearbeta information från såväl muntliga som tryckta och digitala källor, utvecklar sin fantasi och lust att lära genom att tillägna sig skönlitteratur i skilda former från olika tider och kulturer och stimuleras till att söka sig till litteratur och bildmedier som en källa till kunskap och glädje, får möjlighet att utveckla en beläsenhet i centrala svenska, nordiska och internationella verk och att tillägna sig kunskap om författarskap, epoker och idéströmningar i kulturer från olika tider, i dialog med andra uttrycker tankar, känslor och åsikter och reflekterar över existentiella och etiska frågor och fördjupar sin förståelse för människor med andra levnadsförhållanden och från andra kulturer, genom olika texter och medier blir förtrogen med grundläggande demokratiska, humanistiska och etiska värden men också medveten om destruktiva krafter att reagera emot, utvecklar kunskap om det svenska språket, dess ständigt pågående utveckling, dess uppbyggnad, ursprung och historia, samt utvecklar förståelse för varför människor skriver och talar olika, uppövar sin förmåga att förstå talad och skriven norska och danska och får kännedom om litteratur, språk och språksituation i hela Norden inklusive minoritetsspråken i Sverige, förvärvar insikt i hur lärande går till särskilt med avseende på språkets roll och lär sig att både på egen hand och tillsammans med andra använda erfarenheter, tänkande och språkliga färdigheter för att bilda och befästa kunskaper.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: aspekter samspelar. Detta bidrar till ett fördjupat språkmedvetande och insikter i hur man använder språket i olika sammanhang samt till en större förståelse av litteraturen och en djupare kunskap om den. Att läsa, skriva, tala, se och lyssna blir meningsfullt när personliga, existentiella, etiska, historiska, framtidsinriktade eller andra frågor behandlas i undervisningen. Att tillägna sig och bearbeta texter behöver inte alltid innebära läsning utan även avlyssning, film, video etc. Ett vidgat textbegrepp innefattar förutom skrivna och talade texter även bilder. Svenska är ett kommunikationsämne och att främja elevernas språkutveckling är en övergripande uppgift inom ämnet. De språkliga aktiviteterna är i sig också väsentliga kunskapsområden. Inom ämnet ryms teoretisk kunskap om att läsa, skriva, tala, samtala, lyssna samt kunskap om att tolka både text och bilder. Dessa kunskaper är viktiga för eleverna att ta till sig för att de skall kunna ta ansvar för att utveckla sin språkliga förmåga. Att stödja alla elever i deras språkutveckling innebär samtidigt att stödja elevernas förmåga att tänka och lära. I ämnet svenska är det möjligt att i stor utsträckning utgå från elevernas önskemål, förutsättningar och erfarenheter och att ta hänsyn till de språkliga sammanhang som är väsentliga för den valda studieinriktningen. Kärnämnet svenska är uppdelat i två kurser, Svenska A och Svenska B. Språk och litteratur utgör det väsentliga innehållet i båda kurserna, men tyngdpunkterna är olika. Det finns inom ämnet ytterligare tre karaktärsämneskurser: Svenska C – muntlig och skriftlig kommunikation, Litteratur och litteraturvetenskap samt Litterär gestaltning. Dessa kurser förutsätter kunskaper motsvarande Svenska A och kurserna kan antingen läsas efter Svenska B eller parallellt med Svenska B. Även elever som studerar svenska som andraspråk kan läsa karaktärsämneskurserna. Kursen Svenska A bygger vidare på utbildningen i grundskolan eller på motsvarande förkunskaper och skall öka elevernas tilltro till den egna språkliga förmågan. Tyngdpunkten ligger på elevens behov att kommunicera i tal och skrift, att vidareutveckla sin förmåga att läsa, lära och tänka. Läsning för lust och glädje, för självkännedom och för att finna det allmänmänskliga och allmängiltiga under olika tider ingår i kursen. Utbildningen skall anpassa innehåll och språkutvecklande arbetssätt med utgångspunkt från det program eller den studieinriktning som eleverna har valt. Eleverna skall ges tillfälle att fördjupa sig inom något område i ämnet svenska efter egna behov och vald studieinriktning. En sådan fördjupning kan t.ex. gälla att utveckla sin uttrycksförmåga i tal eller skrift, att sätta sig in i ett fackspråk eller ett visst slags texter som anknyter till studieinriktningen. Svenska A är en kärnämneskurs. Kursen Svenska B breddar och fördjupar innehållet i Svenska A. Utifrån vald studieinriktning och egna behov får eleverna möjligheter att vidareutveckla sin språkliga förmåga. Läsning enligt elevernas önskemål ingår även i Svenska B, men litterära och andra texter fokuseras tydligare som kunskapskällor. Perspektivet vidgas ytterligare mot historien, samhället och framtiden. I kursen accentueras starkare hur språket och de texter som läses speglar sin tid och rådande samhällsförhållanden. Svenska B har jämfört med Svenska A en mer analytisk inriktning och ger eleverna möjligheter att utveckla en förståelse av både skrift- och bildbaserade texters djupare innebörd. Läsning, skrivande och förberett talande kombineras med samlande av material, planering och utformning av egna texter av olika typer. Källkritik och sovring av information ingår i kursen. Svenska B är en kärnämneskurs. Kursen Svenska C – muntlig och skriftlig kommunikation är en kurs som ger eleverna möjlighet att utveckla och finslipa kommunikativa färdigheter och former och förbereda för högskolestudiernas och yrkeslivets muntliga presentationer och formella skrivande. I kursen ingår också en introduktion av olika former av digital presentationsteknik. Eleverna får tillfälle att överblicka större kunskapsfält och genomföra större och självständigare muntliga och skriftliga uppgifter och utveckla ett alltmer vetenskapligt sätt att tänka och arbeta. I sam-

text: band härmed övas källkritisk informationssökning i såväl tryckta källor som databaser av olika slag. Journalistiska, populärvetenskapliga och vetenskapliga texter i anknytning till både kärnämnen och karaktärsämnen studeras som mönstertexter. Tillämpningar och fördjupningar görs med hänsyn till elevernas intressen, studieinriktning och framtida behov. Svenska C – muntlig och skriftlig kommunikation är gemensam kurs på samhällsvetenskapsprogrammet. Kursen Litteratur och litteraturvetenskap ger eleverna möjligheter dels att fördjupa sig i skönlitteraturens former och funktioner, dels att stifta bekantskap med grunderna i litteraturvetenskaplig metod. Fördjupningarna kan gälla t.ex. epoker, utomeuropeisk litteratur, genrer, litterära riktningar och enskilda författarskap. Olika litteraturvetenskapliga perspektiv används vid studiet av texterna. I samband med detta studeras litteraturkritik och enklare litteraturteoretiska texter från olika tider. Litteraturläsningen och textanalysen bidrar till fördjupad insikt i hur litteraturen förhåller sig till samhället sett i historiskt perspektiv och till kulturella och estetiska strömningar. Värderingsfrågor ingår i kursen; begrepp som den litterära kanon, kvalitetslitteratur och populärlitteratur diskuteras. Litteratur och litteraturvetenskap är gemensam kurs inom kulturinriktningen på samhällsvetenskapsprogrammet. Kursen Litterär gestaltning ger förutsättningar för att i samarbete och enskilt utveckla förmågan att i skrift ge litterär gestalt åt egna erfarenheter och uppslag. Studium av stilistik och berättarteknisk teori tillsammans med mönstertexter ger grundläggande kunskaper för att kunna experimentera med olika genrer, stilar, stilmedel och berättartekniska grepp. Kursen bidrar till insikt i den process som litterärt skapande innebär – från idé till färdig text. Litterär gestaltning är en valbar kurs.

text: Ämne: Svenska Kurs: Litteratur och litteraturvetenskap Kurskod: SV1203 Poäng: 50

text: Mål

text: Eleven skall ha fördjupat sina kunskaper i några valda områden inom skönlitteraturen, ha utvecklat sin förmåga att tolka litterära texter av olika slag, känna till och kunna ta ställning till några olika litteraturvetenskapliga perspektiv samt kunna resonera kring skönlitteraturens former och funktioner, ha fördjupat sina kunskaper i hur skönlitteraturen förhåller sig till historien och till sin samtid, såväl idéhistoriskt som estetiskt, etiskt och socialt, kunna resonera om värdering av skönlitteratur och kunna ta ställning till olika typer av litterära texter.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven placerar några skönlitterära strömningar och genrer i deras idéhistoriska och estetiska sammanhang. Eleven ger historiska, idéhistoriska, estetiska och samhälleliga förklaringar till förändringar i skönlitteraturens former och funktioner. Eleven gör bedömningar och drar relevanta slutsatser i frågor som gäller värdering av skönlitteratur.

text: Kriterier för betyget Mycket väl godkänt

text: Eleven resonerar kring skönlitteraturens liv och väsen och ger prov på litterär beläsenhet och kunskaper om de faktorer som påverkar skönlitteraturens former och funktioner. Eleven visar originalitet i sina tolkningar av skönlitteratur och tillämpar samtidigt sina kunskaper om olika litteraturvetenskapliga perspektiv och teorier. Eleven redogör för tankar och teorier om värdering av skönlitteratur.

text: Ämne: Svenska Kurs: Litterär gestaltning Kurskod: SV1204 Poäng: 100

text: Mål

text: Eleven skall känna till och kunna skriva i olika genrer utifrån deras särart, känna till stilistiska och berättartekniska grundbegrepp och kunna experimentera med dem i sitt eget skrivande, kunna diskutera, ta ställning till, bearbeta och förbättra sina egna och andras texter, ha insikt i vad konstnärlig gestaltning innebär.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Eleven skriver i olika genrer och prövar de stilistiska grepp som är typiska för olika genrer. Eleven bearbetar sina texter med ledning av egna och andras synpunkter. Eleven granskar andras texter och kommenterar dem på ett konstruktivt sätt.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven skriver i olika genrer och använder med säkerhet genretypiska stilistiska grepp. Eleven bearbetar framgångsrikt sina texter med utgångspunkt från egna reflektioner och andras granskning. Eleven är uppslagsrik i sina kommentarer till andras texter.

text: Eleven skriver i olika genrer och anpassar texterna i sin helhet till genrernas egenart. Eleven använder med elegans och säkerhet retoriska grepp av olika slag.

text: Ämne: Svenska Kurs: Svenska A Kurskod: SV1201 Poäng: 100

text: Mål

text: Eleven skall kunna förmedla åsikter, erfarenheter och iakttagelser i tal och skrift på ett sätt som är anpassat efter situationen och mottagaren, kunna i tal och skrift förmedla förhållanden och kunskaper som är viktiga för eleven själv och för den valda studieinriktningen, kunna tillgodogöra sig det väsentliga i en text som är relevant för eleven själv och för den valda studieinriktningen samt för eleven som samhällsmedborgare, kunna använda skrivandet som ett medel för att utveckla tänkande och lärande, kunna delta i samtal och diskussioner med olika syften och hålla anföranden inför en grupp på ett sätt som är anpassat efter situation och mottagare, kunna formulera egna tankar och iakttagelser och göra egna bedömningar vid läsning av saklitteratur och litterära texter från olika tider och kulturer, känna till några vanliga myter och motiv i litteraturen, vilka speglar frågor som har sysselsatt människor under olika tider, kunna tillämpa grundläggande regler för språkets bruk och byggnad samt vara medveten om skillnader mellan talat och skrivet språk, kunna inhämta, värdera och ta ställning till information och kunskap från bibliotek och databaser samt kunna använda datorer för att skriva och kommunicera, ha fördjupat sina kunskaper inom något område av svenskämnet utifrån intressen, behov eller vald studieinriktning.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven argumenterar konstruktivt i gruppdiskussioner och håller intresseväckande och väl disponerade anföranden inför grupp. Eleven skriver i huvudsak korrekt såväl berättande som utredande texter där tankegången klart framgår. Eleven tillämpar i sitt skrivande sin kunskap om hur en skrivprocess går till. Eleven läser även mer avancerade texter av olika slag, relaterar det lästa till sina kunskaper och erfarenheter och reflekterar över innehåll och form. Eleven visar initiativ vid valet av olika slags informationskällor och granskar källorna kritiskt.

text: Eleven använder i såväl tal som skrift stilmedel som är effektfulla och slående och anpassar sitt budskap så att det både berör och förstås av mottagarna. Eleven bearbetar självständigt och insiktsfullt sina texter utifrån sina teoretiska kunskaper om språk och litteratur. Eleven gör jämförelser mellan olika tiders sätt att skildra olika motiv i skilda kulturer och relaterar dem till sin egen tid och sin egen livssituation.

text: Ämne: Svenska Kurs: Svenska B Kurskod: SV1202 Poäng: 100

text: Mål

text: Eleven skall kunna förmedla egna och andras tankar i tal och skrift, göra sammanställningar och utredningar samt dra slutsatser och föra fram argument, så att innehåll och budskap blir tydliga och anpassade till målgrupp och syfte, ha utvecklat skrivandet som ett medel för tänkande och lärande och som ett redskap i kommande studier och arbetsliv, kunna jämföra och se samband mellan litterära texter från olika tider och kulturer samt mellan texter med anknytning till vald studieinriktning, ha tillägnat sig och ha kunskap om centrala svenska, nordiska och internationella verk och ha stiftat bekantskap med författarskap från olika tider och epoker, kunna göra iakttagelser av och diskutera språkliga skillnader som exempelvis kan bero på ålder, kön, yrke, uppväxtort och bostadsort, känna till några väsentliga drag i hur det svenska språket har utvecklats från äldsta tider till våra dagar.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Eleven samlar, sovrar och sammanställer med handledning material för muntlig och skriftlig framställning ur olika informationskällor, argumenterar och drar slutsatser i en form som är anpassad efter målgrupp och syfte. Eleven tillägnar sig litterära texter från skilda epoker och kulturer via böcker, teater och film och påvisar samband och skillnader. Eleven diskuterar innehåll, gestalter och bärande tankar i texterna och redovisar sina intryck i tal och skrift. Eleven redogör för några betydelsefulla författarskap och idéströmningar. Eleven redogör för huvuddragen i utvecklingen av svenska språket, gör iakttagelser och reflekterar över historiska och sociala språkskillnader och minoritetsspråkens ställning i Sverige.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven söker uppslagsrikt på egen hand relevant material för skriftlig och muntlig framställning samt granskar och värderar informationen. Eleven planerar i tal och skrift sin framställning väl och förmedlar med stilistisk säkerhet i olika sammanhang erfarenheter, kunskaper och underbyggda åsikter på ett intresseväckande och övertygande sätt. Eleven analyserar och tolkar självständigt litterära texter och använder sig av litterära begrepp. Eleven reflekterar vid läsningen av texter över de samhälleliga och kulturella faktorer som format texten och över textens giltighet för vår tid. Eleven gör iakttagelser om bildbaserade mediers uttrycksmedel och analyserar självständigt sådana medier. Eleven exemplifierar olika varianter av det svenska språket som sociolekter, dialekter och stilnivåer samt redogör för minoritetsspråken och deras ställning i Sverige. Eleven redogör för grunddragen i de europeiska språkens släktskap, ursprung och deras påverkan på svenska språket samt påvisar utifrån textstudier likheter och skillnader mellan de nordiska språken.

text: Eleven läser texter av många olika slag och diskuterar och analyserar texterna i förhållande till den miljö, den tid och det samhälle där de har uppstått. Eleven tolkar bildspråk och uppfattar olika innebörder i lästa texter. Eleven analyserar och bedömer i tal och skrift argumentationen i olika slags texter och medier och drar egna slutsatser.

text: Ämne: Svenska Kurs: Svenska C – muntlig och skriftlig kommunikation Kurskod: SV1205 Poäng: 50

text: Mål

text: Eleven skall ha fördjupat sina kunskaper om språket som redskap för kommunikation, tänkande, inlärning och problemlösning, ha fördjupat sina kunskaper om texter och textuppbyggnad, känna till det offentliga talandets villkor, känna till vilka presentationsformer som digitala medier kan erbjuda, kunna uttrycka sig i tal och skrift så att eleven kan göra sig gällande i sammanhang som ställer höga krav på engagemang, kunskaper, argumentationsförmåga, vederhäftighet och precision, kunna variera sitt språk med hänsyn till syfte och mottagare, kunna på egen hand läsa och analysera texter, speciellt sådana som har anknytning till elevens studieinriktning, kunna i olika källor, såväl tryckta som digitala, söka, sovra och värdera och ta ställning till material för att kunna göra sammanställningar, utredningar och argumenteringar, kunna kritiskt granska och värdera argumentation och budskap i olika medier.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Eleven följer i sitt skrivande med viss hjälp skriftspråkets normer och i sin muntliga framställning de normer som gäller för det offentliga språket i tal. Eleven resonerar om texters och andra mediers innehåll, form och budskap. Eleven sovrar och värderar inslag i olika källor och sammanställer med handledning dessa till egna korta utredningar, rapporter och presentationer så att huvudpunkterna framgår. Eleven omarbetar sina texter och utnyttjar andras synpunkter. Eleven utnyttjar digital teknik för att göra enklare presentationer. Eleven redogör för olika aspekter av språket som kommunikationsmedel och analyserar och modifierar sitt språk efter den aktuella situationen.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven visar vid analys av talat och skrivet språk hur språket speglar samhälleliga, kulturella och individuella skillnader. Eleven granskar och värderar kommunikation av olika slag utifrån teoretiska kunskaper inom området, drar egna slutsatser och tillämpar sina kunskaper och erfarenheter i både tal och skrift. Eleven prövar olika uttrycksmedel och vägar för att framföra budskap, granskar och drar slutsatser om effekter på mottagaren samt bearbetar och experimenterar för att uppnå avsedd verkan.

text: MATS EKHOLM Lisbeth Rudemo

fs: skolfs

identifier: SKOLFS 2000:2

publisher: Skolverket

title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet svenska i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning

text: 1 §I bilagan till dessa föreskrifter anges vilka kurser som ingår i ämnet svenska, syfte, karaktär och mål för ämnet och kurserna, den kunskapsnivå som alla elever minst skall ha uppnått vid slutet av respektive kurs samt de betygskriterier som gäller för kursen.

text: 2 §I

text: SKOLFS 2000:134

text: Bilaga

text: Ämne: Svenska

text: Ämnets syfte

text: personlighet, bakgrund, kön och intressen. Utbildningen i ämnet svenska syftar till att utveckla förmågan att tala och skriva väl samt att öka lyhördheten för andras språk och sätt att uttrycka sig i tal och skrift. Den kulturella identiteten uttrycks bl.a. i språket och litteraturen. Mötet med språk, litteratur och bildmedier kan bidra till mognad och personlig utveckling. Utbildningen i ämnet svenska syftar till att ge eleverna möjligheter att ta del av och ta ställning till kulturarvet och att få uppleva och diskutera texter som både väcker lust och utmanar åsikter. Språket är av grundläggande betydelse för lärandet och en väg till kunskap. Genom språket sker kommunikation med andra och genom läsning och eget skrivande tillägnar sig eleverna nya begrepp och lär sig att se sammanhang, tänka logiskt, granska kritiskt och värdera. Genom språket bildas kunskap och genom språket görs kunskapen synlig och hanterbar. Förmågan att reflektera över, förstå, värdera och ta ställning till företeelser i omvärlden växer. Svenskämnet har i samverkan med andra ämnen ett ansvar för att denna kunskapsutveckling sker och att eleverna ser en meningsfull helhet i sin utbildning, där den valda studieinriktningen är en utgångspunkt. Att i tal och skrift kunna använda språket är således en förutsättning för studier och för att aktivt och ansvarigt kunna delta i samhällslivet. Det är därför ett viktigt uppdrag för skolan att skapa goda möjligheter för elevernas språkutveckling. Inom svenskämnet skall eleverna få rikligt med tillfällen att använda och utveckla sina färdigheter i att tala, lyssna, se, läsa och skriva och att möta olika texter och kulturyttringar.

text: Mål att sträva mot

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: I ämnet svenska behandlas språk och litteratur som en helhet. Kunskaper i och om språk och litteratur är ämnets huvudsakliga innehåll. Litterära, språksociologiska och språkteoretiska aspekter samspelar. Detta bidrar till ett fördjupat språkmedvetande och insikter i hur man använder språket i olika sammanhang samt till en större förståelse av litteraturen och en djupare kunskap om den. Att läsa, skriva, tala, se och lyssna blir meningsfullt när personliga, existentiella, etiska, historiska, framtidsinriktade eller andra frågor behandlas i undervisningen. Att tillägna sig och bearbeta texter behöver inte alltid innebära läsning utan även avlyssning, film, video etc. Ett vidgat textbegrepp innefattar förutom skrivna och talade texter även bilder. Svenska är ett kommunikationsämne och att främja elevernas språkutveckling är en övergripande uppgift inom ämnet. De språkliga aktiviteterna är i sig också väsentliga kunskapsområden. Inom ämnet ryms teoretisk kunskap om att läsa, skriva, tala, samtala, lyssna samt kunskap om att tolka både text och bilder. Dessa kunskaper är viktiga för eleverna att ta till sig för att de skall kunna ta ansvar för att utveckla sin språkliga förmåga. Att stödja alla elever i deras språkutveckling innebär samtidigt att stödja elevernas förmåga att tänka och lära. I ämnet svenska är det möjligt att i stor utsträckning utgå från

text: B har jämfört med Svenska A en mer analytisk inriktning och ger eleverna möjligheter att utveckla en förståelse av både skrift- och bildbaserade texters djupare innebörd. Läsning, skrivande och förberett talande kombineras med samlande av material, planering och utformning av egna texter av olika typer. Källkritik och sovring av information ingår i kursen. Svenska B är en kärnämneskurs. Kursen Svenska C – muntlig och skriftlig kommunikation är en kurs som ger eleverna möjlighet att utveckla och finslipa kommunikativa färdigheter och former och förbereda för högskolestudiernas och yrkeslivets muntliga presentationer och formella skrivande. I kursen ingår också en introduktion av olika former av digital presentationsteknik. Eleverna får tillfälle att överblicka större kunskapsfält och genomföra större och självständigare muntliga och skriftliga uppgifter och utveckla ett alltmer vetenskapligt sätt att tänka och arbeta. I samband härmed övas källkritisk informationssökning i såväl tryckta källor som databaser av olika slag. Journalistiska, populärvetenskapliga och vetenskapliga texter i anknytning till både kärnämnen och karaktärsämnen studeras som mönstertexter. Tillämpningar och fördjupningar görs med hänsyn till elevernas intressen, studieinriktning och framtida behov. Svenska C – muntlig och skriftlig kommunikation är gemensam kurs på samhällsvetenskapsprogrammet. Kursen Litteratur och litteraturvetenskap ger eleverna möjligheter dels att fördjupa sig i skönlitteraturens former och funktioner, dels att stifta bekantskap med grunderna i litteraturvetenskaplig metod. Fördjupningarna kan gälla t.ex. epoker, utomeuropeisk litteratur, genrer, litterära riktningar och enskilda författarskap. Olika litteraturvetenskapliga perspektiv används vid studiet av texterna. I samband med detta studeras litteraturkritik och enklare litteraturteoretiska texter från olika tider. Litteraturläsningen och textanalysen bidrar till fördjupad insikt i hur litteraturen förhåller sig till samhället sett i historiskt perspektiv och till kulturella och estetiska strömningar. Värderingsfrågor ingår i kursen; begrepp som den litterära kanon, kvalitetslitteratur och populärlitteratur

text: Mål Mål som eleverna skall ha uppnått efter avslutad kurs

text: Eleven karakteriserar några skönlitterära områden. Eleven tolkar med handledning skönlitterära texter utifrån olika litteraturvetenskapliga perspektiv. Eleven exemplifierar och beskriver olika former och funktioner hos skönlitteraturen och visar utifrån sina kunskaper hur förändringar i form och funktion hänger samman med förändringar i samhälle och tankeliv. Eleven resonerar kring och tar personlig ställning i frågor som gäller värdering av skönlitteratur.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Ämne: Svenska

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven formulerar sig sammanhängande i tal och skrift i både formella och informella sammanhang med hänsyn till mottagaren. Eleven håller korta muntliga anföranden inför grupp, deltar i samtal och diskussioner, följer grundläggande regler och bemödar sig om att bli förstådd. Eleven rådfrågar vid behov språkliga handböcker, använder sig i skrift av grundläggande regler för språkets bruk och byggnad samt skiljer på talat och skrivet språk. Eleven sammanfattar huvudinnehållet i olika slags texter. Eleven läser både i utdrag och i sin helhet saklitterära och skönlitterära texter från olika tider och kulturer, sammanfattar innehållet och formulerar egna tankar och iakttagelser kring läsningen. Eleven gör enklare informationssökningar på bibliotek och i databaser och resonerar om källornas tillförlitlighet. Eleven använder dator för att producera egna texter och för att kommunicera med andra.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Ämne: Svenska

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven anpassar sig i tal och skrift till det offentliga språkets normer. Eleven söker på egen hand i olika källor, granskar dessa kritiskt samt utformar på egen hand utredningar, rapporter och presentationer, där eleven gör bedömningar och drar slutsatser. Eleven ger konstruktiva kommentarer till andras texter. Eleven utnyttjar digital teknik, till exempel multimedia, för mer avancerade presentationer. Eleven analyserar olika språkliga sammanhang och visar förståelse för de många variationer av språket eleven möter i samhället.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2000 och skall tillämpas på utbildning som påbörjas efter detta datum. MATS EKHOLM Lisbeth Rudemo


publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet buss- och lastbilsteknik i gymnasieskolan

type: foreskrift


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet byggnadsplåtteknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet byggteknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet byggyrkesteknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet charkuterikunskap i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet CNC-teknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet dans i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet datoranvändning i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet datorteknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet djurkunskap i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning


identifier: SKOLFS 2001:9

identifier: SKOLFS 2000:3

title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet svenska som andraspråk i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet eldistribution i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet elektronik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet elektroniksystem i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet elinstallation i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet elkunskap i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet ellära i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet energiteknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet estetik och skapande i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet expo i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet fartygsteknik i gymnasieskolan


identifier: SKOLFS 2000:4

title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet engelska i gymnasieskolan

text: 1 §I bilagan till dessa föreskrifter anges vilka kurser som ingår i ämnet engelska, syfte, karaktär och mål för ämnet och kurserna, den kunskapsnivå som alla elever minst skall ha uppnått vid slutet av respektive kurs samt de betygskriterier som gäller för kursen.

text: 2 §I

text: SKOLFS 2000:134

text: finns ytterligare föreskrifter om tillämpningen av betygskriterierna.

text: Bilaga

text: Ämne: Engelska

text: Ämnets syfte

text: Engelska är modersmål eller officiellt språk i ett stort antal länder, förmedlar många vitt skilda kulturer och är dominerande kommunikationsspråk i världen. Förmåga att använda engelska är nödvändig vid studier, vid resor i andra länder och för sociala eller yrkesmässiga internationella kontakter av olika slag. Ämnet engelska har därför en central roll i den svenska skolan. Utbildningen i engelska syftar till att utveckla en allsidig kommunikativ förmåga och sådana språkkunskaper som är nödvändiga för internationella kontakter, för en alltmer internationaliserad arbetsmarknad och för att kunna ta del av den snabba utveckling som sker genom informations- och kommunikationsteknik samt för framtida studier. Utbildningen i engelska har dessutom som syfte att vidga perspektiven på en växande engelsktalande omvärld med dess mångskiftande kulturer. Utbildningen i engelska skall dessutom leda till att språket blir ett redskap för lärande inom olika kunskapsområden. Alla elever behöver även förmåga att på egen hand bygga vidare på sina kunskaper efter avslutad skolgång. Ämnet syftar därför också till att eleven

text: skall vidmakthålla och utveckla sin lust och förmåga att lära sig engelska.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i engelska sträva efter att eleven utvecklar sin förmåga att kommunicera och interagera på engelska i skiftande sammanhang kring varierande frågor och i olika situationer, fördjupar sin förståelse av engelska som talas i olika delar av den engelskspråkiga världen och förbättrar sin förmåga att tillgodogöra sig sådant innehåll som förmedlas i olika medier, utvecklar sin förmåga att delta i samtal, diskussioner och förhandlingar och på ett nyanserat sätt uttrycker egna åsikter och bemöter andras, utvecklar sin förmåga att tala välstrukturerat och med anpassning till ämne och situation, fördjupar sin förmåga att läsa, förstå och kritiskt reflektera över texter på sakprosa och facktexter inom egna intresseoch kompetensområden eller inom studieinriktningen, förbättrar sin förmåga att med god behållning läsa skönlitteratur på engelska och reflektera över texterna ur olika perspektiv, förfinar sin förmåga att uttrycka sig i skrift i olika sammanhang samt utvecklar sin språkliga medvetenhet och kreativitet, utvecklar sin förmåga att analysera och bearbeta språket mot allt större tydlighet, variation och formell säkerhet, reflekterar över levnadssätt, kulturtraditioner och samhällsförhållanden i engelskspråkiga länder samt utvecklar fördjupad förståelse och tolerans för andra människor och kulturer, tar allt större ansvar för att utveckla sin språkliga förmåga.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Det engelska språket och olika kulturyttringar från engelskspråkiga länder finns lätt tillgängliga i det svenska samhället. Eleverna stöter idag på många varianter av engelska utanför skolan. De möter engelska i skiftande sammanhang: i teve, i filmer, i musikens värld, via internet och datorspel, i läsning av texter och vid kontakter med engelsktalande. Ämnet engelska ger en bakgrund till och ett vidare perspektiv på de samhälls- och kulturyttringar som eleverna omges av i dagens internationella samhälle. I ämnet ingår både att granska det innehåll som språket förmedlar och

text: att språkligt dra nytta av det rika och varierade utbud av engelska som ungdomar och vuxna möter utanför skolan. Engelska bör inte delas upp i separata moment som lärs in i en given turordning. Både yngre och äldre elever berättar och beskriver, diskuterar och argumenterar, även om det sker på olika sätt, på olika språkliga nivåer och inom olika ämnesområden. De olika kompetenser som ingår i en allsidig och kommunikativ förmåga har sin motsvarighet i ämnets struktur. Till dessa hör förmågan att behärska språkets form d.v.s. vokabulär, fraseologi, uttal, stavning och grammatik. I ämnet utvecklas även kompetensen att bilda språkligt sammanhängande helheter vilka efter hand i fråga om innehåll och form allt bättre anpassas till situation och mottagare. När de egna språkkunskaperna inte räcker till behöver eleven kompensera detta genom att använda strategier som omformuleringar, synonymer, frågor och kroppsspråk. Förmågan att reflektera över likheter och skillnader mellan egna kulturella erfarenheter och kulturer i engelsktalande länder utvecklas hela tiden och leder på sikt till förståelse för olika kulturer och interkulturell kompetens. En ytterligare kompetens är medvetenhet om hur språkinlärning går till. Ämnet engelska är uppdelat i tre kurser. Engelska A är en bred kurs som bygger på grundskolans utbildning eller motsvarande kunskaper. Kursen motsvarar steg 5. Eleven fortsätter att bygga upp förmågan att kommunicera på engelska i olika situationer. Kursen skall öka elevens tilltro till den egna språkliga förmågan i engelska. Kursen ger tillfälle till läsning för glädje, kunskaper och kulturkännedom. Engelska A är en kärnämneskurs. Engelska B bygger på Engelska A och motsvarar steg 6. Kursen har en mer analytisk inriktning. Perspektiven vidgas ytterligare mot språkanvändning i varierande och komplicerade situationer. Kännedomen om engelskspråkig kultur fördjupas. Engelska B är gemensam kurs på de estetiska, naturvetenskapliga, samhällsvetenskapliga och tekniska programmen. Engelska C bygger på Engelska B och motsvarar steg 7. Kursen förbereder för yrkesarbete eller högskolestudier med engelska som arbetsredskap. I kursen finns möjlighet att använda engelska i projektarbete och arbeta med att formulera mål, välja och motivera arbetsmetod, formulera och genomföra en arbetsplan samt att utvärdera och på olika sätt presentera resultatet av ett arbete. Engelska C är en valbar kurs.

text: Ämne: Engelska

text: Kurs: Engelska A Kurskod: EN1201 Poäng: 100

text: Eleven skall förstå tydligt tal, från olika regioner, om ämnen som inte är helt obekanta, vilja, våga och kunna utan förberedelse delta i samtal om bekanta ämnen och utbyta information, personliga åsikter och erfarenheter, kunna efter förberedelse muntligt informera om eller beskriva ett ämnes- eller intresseområde och visa prov på anpassning av språket efter situationens krav, kunna läsa och tillgodogöra sig texter med varierat sakinnehåll, särskilt sådana texter som anknyter till studieinriktningen eller egna intresseområden, kunna läsa och förstå lättillgänglig skönlitteratur och genom litteraturen förvärva kunskaper om kulturtraditioner i engelskspråkiga länder, kunna formulera sig i skrift för att informera, instruera, argumentera och uttrycka känslor och värderingar samt ha förmåga att bearbeta och förbättra den egna skriftliga produktionen, ha kunskap om samhällsförhållanden, kulturtraditioner och levnadssätt i engelskspråkiga områden och kunna använda dessa kunskaper för att jämföra kulturer, kunna medvetet använda och utvärdera inlärningssätt som befrämjar inlärningen, kunna självständigt hämta information från olika källor samt bearbeta och strukturera den information som tagits fram.

text: Betygskriterier Kriterier för betyget Godkänd

text: Eleven tillgodogör sig innehållet också i regionalt färgad engelska när språket talas i lugnt tempo i vardagliga situationer. Eleven utbyter i samtal information och åsikter och eleven lyckas med olika strategier lösa språkliga problem. Eleven uttrycker sig muntligt med tydligt och klart uttal och anpassar i någon mån sitt talade språk både till informella och något mera formella sammanhang.

text: Eleven tillägnar sig huvudinnehållet i tydliga texter på sakprosa, facktexter och skönlitteratur samt tillgodogör sig detaljer vid en noggrannare läsning. Eleven skriver med klart och tydligt språk, såväl personligt hållna meddelanden, berättelser och reflexioner som sammanfattningar som har att göra med egna intressen och egen studieinriktning. Eleven beskriver det engelska språkets ställning i världen samt gör, på grundval av kunskaper om samhällsförhållanden, seder och bruk i områden där engelska talas, jämförelser med egna kulturella erfarenheter. Eleven tar ansvar för att planera, genomföra och utvärdera sitt arbete samt använder lämpliga hjälpmedel.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven tillgodogör sig huvuddrag och de flesta detaljer även i regionalt färgat tal när framställningen är tydlig. Eleven inleder och upprätthåller samtal, inhämtar och ger information samt uttrycker egna åsikter på ett tydligt och lättfattligt sätt. Eleven berättar, beskriver och förklarar med sammanhang inom egna intresse- och kompetensområden samt återberättar och sammanfattar muntligt ett välbekant stoff. Eleven tillgodogör sig såväl huvuddrag som de flesta detaljer i tydliga texter på sakprosa och skönlitteratur samt vid noggrannare läsning även något svårare texter. Eleven skriver brev, kommentarer och sammanfattningar till inhämtat stoff på ett tydligt och informativt sätt och med anpassning till några olika syften och mottagare.

text: Kriterier för betyget Mycket väl godkänd

text: Eleven förstår och kommenterar både helhet och detaljer i tydligt, talat språk som varierar i tempo samt uppfattar olika nyanser i språket. Eleven samtalar ledigt och med gott språkligt flyt i olika situationer samt uttrycker sig varierat i tal och anpassar sitt språk till ämne, situation och lyssnare. Eleven drar vid läsning slutsatser om texters syfte, uppfattar åsikter och värderingar och tillgodogör sig såväl detaljer som huvudinnehåll. Eleven skriver med sammanhang och variation, använder språkets ord och strukturer med säkerhet samt kommunicerar skriftligt med anpassning till olika mottagare.

text: Ämne: Engelska

text: Kurs: Engelska B Kurskod: EN1202 Poäng: 100

text: Eleven skall förstå vad som sägs i längre sekvenser av sammanhängande tydligt tal som förmedlas direkt eller via medier och där innehållet kan vara obekant för eleven och av relativt teoretisk karaktär, kunna med språklig anpassning samtala om olika ämnen och ha förmåga att hålla ett samtal vid liv, kunna aktivt delta i diskussioner och kunna framföra och nyanserat bemöta argument, kunna muntligt, efter förberedelse, sammanhängande beskriva och tydligt förklara sådana företeelser som är av allmänt intresse, hör till intresseområdet eller till studieinriktningen, kunna muntligt och skriftligt sammanfatta och kommentera olika slags texter särskilt sådana som anknyter till intresseområden eller till studieinriktning, kunna läsa, sammanfatta och kommentera innehållet i längre skönlitterära texter, ha förmåga att skriftligt presentera ett innehåll på ett klart och väl strukturerat sätt samt kunna uttrycka sig varierat, personligt och med anpassning till mottagare och situation, ha grundläggande orientering om engelskspråkig litteratur från olika epoker, ha kunskaper om samtidsförhållanden, historia och kulturer i länder där engelska talas, kunna presentera aspekter av den egna kulturen och det egna landet med tanke på personer med en annan kulturell bakgrund, kunna utvärdera sitt arbete som ett led i att förändra och förbättra sitt lärande, kunna kritiskt granska och analysera information från olika källor.

text: Eleven förstår innehållet i tydligt tal, även med dialektal färgning. Eleven inleder och upprätthåller samtal, inhämtar och ger information, argumenterar samt uttrycker egna åsikter och bemöter på ett nyanserat sätt andras argument. Eleven anpassar sin talade engelska till situation och mottagare samt uttrycker sig varierat och lättfattligt och använder på ett effektivt sätt olika strategier för att få kommunikationen att fungera väl. Eleven uttrycker sig muntligt med gott uttal och tydlig intonation. Eleven presenterar och kommenterar ett innehåll hämtat från olika intresse- och kompetensområden. Eleven tillgodogör sig innehållet i texter på sakprosa samt med hjälpmedel även i svårare texter inom kända ämnesområden. Eleven tillgodogör sig några samtidsromaner samt utdrag ur äldre skönlitterära verk. Eleven uttrycker sig och interagerar skriftligt med sammanhang, stuktur och allt större variation kring innehåll hämtat från ett flertal områden. Eleven redovisar och kommenterar stoff från egna intressen och egen studieinriktning. Eleven beskriver olika samhällsförhållanden, kulturtraditioner och levnadssätt i områden där engelska talas, och använder denna bakgrund för att kommentera och diskutera skönlitteratur, film och musik samt facktexter av olika slag. Eleven planerar, genomför och utvärderar sitt arbete på ett effektivt sätt.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven förstår såväl huvuddrag som detaljer även i regionala och sociala varianter av talad engelska när framställningen är tydlig. Eleven anpassar sitt språk i informella och något mera formella samtal. Eleven anpassar muntliga presentationer till olika situationer, uttrycker sig med variation och gott språkligt flyt. Eleven tillgodogör sig även något svårare texter på sakprosa. Eleven tillgodogör sig, kommenterar och jämför några samtidsromaner på engelska samt läser utdrag ur skönlitterära verk från olika epoker och sätter in dessa i ett sammanhang. Eleven skriver nyanserat och variationsrikt.

text: Eleven förstår och analyserar innehållet i tydligt tal i snabbt tempo även när det är regionalt färgat. Eleven samtalar med god anpassning till olika situationer. Elevens munliga framställning kännetecknas av klarhet, precision och variation. Eleven analyserar hur texter på olika sätt anpassas till syfte och mottagare. Elevens skriftliga framställning kännetecknas av klarhet, precision och variation.

text: Ämne: Engelska Kurs: Engelska C Kurskod: EN1203 Poäng: 100

text: Eleven skall förstå olika slags tydligt autentiskt tal i skiftande sammanhang, kunna i olika sammanhang inleda och aktivt delta i muntlig kommunikation av skiftande slag och kunna använda engelska flexibelt och på ett ändamålsenligt sätt i såväl informella som formella sammanhang, kunna informera muntligt på ett strukturerat sätt, kunna använda det fackspråk som krävs inom studieinriktningen eller intresseområdet, kunna med adekvata hjälpmedel läsa och förstå texter på sakprosa och facktexter inom egna intresse- och kompetensområden, särskilt sådana som hör samman med studieinriktningen, kunna läsa skönlitteratur från några olika epoker och inom olika genrer samt kunna i anknytning till läsningen reflektera över texternas innehåll och form utifrån olika perspektiv, kunna sammanställa och skriftligt redovisa ett arbete och visa ett kritiskt förhållningssätt vid granskning och utnyttjande av olika källor, känna till utvecklingen inom något eller några områden som politik, samhällsliv, religion, litteratur, film, konst eller musik i något engelskspråkigt land, kunna inventera, beskriva och analysera sitt behov av kunskaper i engelska ur ett långsiktigt studie- och yrkesperspektiv.

text: Eleven tillgodogör sig och kommenterar innehållet i avancerad men tydligt talad engelska, t.ex. i media. Eleven anpassar i samtal sitt språk till olika situationer, både informella och mera formella. Eleven uttrycker sig muntligt med klarhet och flexibilitet i både informella och mera formella situationer, samt talar strukturerat och med sammanhang. Eleven läser med god förståelse olika typer av texter. Eleven skriver med säkerhet, variation och klarhet samt anpassar framställningen till ämne, syfte och mottagare i både informella och några mera formella sammanhang. Eleven gör, på grundval av iakttagelser och kunskaper, jämförelser mellan olika kulturer och kulturyttringar. Eleven arbetar metodiskt och medvetet för att på kort och lång sikt utveckla språket.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven förstår huvudinnehållet och de flesta detaljer i snabbt tal, även dialekter och socialt betingade varianter, under förutsättning att eleven fått bekanta sig med detta sätt att tala. Eleven reflekterar över språk och innehåll i tal i olika sammanhang, både informella och formella. Eleven deltar i olika typer av samtal i både informella och formella situationer samt talar inför olika lyssnare med god anpassning till situation och ämne. Eleven analyserar vid läsning textens syfte samt sätter in den i sitt sammanhang, socialt, politiskt eller litterärt. Eleven skriver med tydlig struktur.

text: Eleven förstår olika slags tal och kommenterar språk, innehåll, situation och syfte. Eleven samtalar varierat och med stor bredd i olika situationer i samhälls- och yrkesliv. Eleven presenterar muntligt och med struktur och åskådlighet undersökningar, beskrivningar och argumentationer på ett sätt som anpassas till sammanhang och mottagare. Eleven analyserar innehåll, syfte och språk i en läst text. Eleven skriver kommentarer av olika slag och gör analyser i olika formella och informella sammanhang. Eleven använder effektivt engelska som arbetsspråk.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2000 och skall tillämpas på utbildning som påbörjas efter detta datum.

text: MATS EKHOLM

text: Lisbeth Rudemo †219-2536


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet fastighetsteknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet filosofi i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet fisketeknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet flygyrkesteknik i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet fordonskunskap i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet fordonsteknik i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet formgivning i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet fotografisk bild i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet fritidsanläggningar och fritidsmiljöer i gymnasieskolan


title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier för kurser i ämnet fysik i gymnasieskolan

text: 1 §I bilagan till dessa föreskrifter anges vilka kurser som ingår i ämnet fysik, syfte, karaktär och mål för ämnet och kurserna, den kunskapsnivå som alla elever minst skall ha uppnått vid slutet av respektive kurs samt de betygskriterier som gäller för kursen.

text: 2 §I

text: SKOLFS 2000:134

text: finns ytterligare föreskrifter om tillämpningen av betygskriterierna.

text: Bilaga

text: Ämne: Fysik

text: Ämnets syfte

text: Utbildningen i ämnet fysik syftar till att ge sådana kunskaper och färdigheter som behövs för fortsatta studier inom naturvetenskap och teknik, men även för studier och verksamhet inom andra områden. Syftet är också att eleverna skall uppleva den glädje och intellektuella stimulans som ligger i att kunna förstå och förklara fenomen i omvärlden. Syftet är även att bidra till elevernas naturvetenskapliga bildning så att de kan delta i samhällsdebatten i frågor med anknytning till naturvetenskap. I detta ingår att analysera och ta ställning i frågor som är viktiga för både individen och samhället, som t.ex. energi- och miljöfrågor samt etiska frågor med anknytning till fysik, teknik och samhälle. Utbildningen syftar också till fördjupad kunskap om fysikens roll för utvecklingen av människans världsbild. Dels har kunskapen om universum ökat – människan har förflyttats från världens centrum till en planet i utkanten av en bland många galaxer i världsrymden – dels har kunskapen om mikrokosmos ökat. Utbildningen syftar dessutom till att öka förståelsen av att teorier

text: och modeller är mänskliga tankekonstruktioner som kan förändras i ljuset av nya rön.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i fysik sträva efter att eleven utvecklar sin kunskap om centrala fysikaliska begrepp, storheter och grundläggande modeller, utvecklar sin förmåga att tala och skriva om samt reflektera över fysikaliska fenomen, modeller och begrepp, utvecklar sin förmåga att kvantitativt och kvalitativt beskriva, analysera och tolka fysikaliska fenomen och skeenden i vardagen, naturen, samhället och yrkeslivet, utvecklar sin förmåga att föreslå, planera och genomföra experiment för att undersöka olika fenomen samt beskriva och tolka vad som händer genom att använda fysikaliska begrepp och modeller, utvecklar sin förmåga att med hjälp av moderna tekniska hjälpmedel samla in och analysera data samt simulera fysikaliska fenomen och skeenden, tillägnar sig kunskap om fysikens idéhistoriska utveckling och hur denna har påverkat människans världsbild och samhällets utveckling, utvecklar sin förmåga att analysera och värdera fysikens roll i samhället.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Fysikens område sträcker sig från det allra största till det allra minsta, från teorier om universums utveckling till egenskaper hos materiens minsta beståndsdelar. Att beskriva föremåls rörelse och vad som orsakar denna rörelse, att förstå vad ljus är och att studera dess egenskaper samt att studera elektricitet och magnetism är sedan lång tid centralt inom fysiken. Energibegreppet växte fram som en förenande länk mellan områden som tidigare setts som åtskilda. Allt eftersom kunskapen om materien och dess egenskaper har ökat har nya områden av fysiken utvecklats. I vid mening handlar idag fysiken om materia, strålning och olika slag av växelverkan. Karakteristiskt för fysiken, som för andra naturvetenskapliga ämnen, är att kunskapen byggs upp i ett samspel mellan å ena sidan experiment och observationer och å andra sidan modeller och teorier. Även i skolans fysikundervisning har experiment en central roll. Genom laborativa inslag övar eleverna sin färdighet att planera experiment, använda mätinstrument och analysera mätdata. Att ställa upp hypoteser och göra experiment för att undersöka fenomen, testa en modell eller revidera den utgör

text: väsentliga inslag. Kunskaperna används för att diskutera och förklara företeelser i vardagen, naturen och samhället. Utvecklingen inom dataområdet har gjort att det nu finns tillgång till kraftfull programvara för analys och simulering av fysikaliska förlopp. Sådana verktyg är till god hjälp när det gäller att inom ramen för en viss modell diskutera olika faktorers inverkan på utfallet av ett experiment. I ämnet fysik ingår tre kurser. Fysik A behandlar rörelse, energi och värme, ljus och elektricitet samt materiens uppbyggnad av mindre beståndsdelar. Kursen ger även en orientering om fysikens idéhistoriska utveckling samt om energiförsörjningens problem. Sambanden mellan fysikaliska storheter studeras huvudsakligen kvalitativt men viss matematisk behandling ingår. För kursen krävs förkunskaper i matematik motsvarande Matematik A. Kursen är gemensam i naturvetenskapsprogrammet och inom teknikprogrammet. Fysik B behandlar områdena mekanik, elektromagnetism, mekaniska och elektromagnetiska vågor samt atom- och kärnfysik. Kursen ger även en orientering om universums utveckling. I kursen ingår en fördjupad behandling av något eller några områden som väljs utifrån lärares och elevers intresse. Kraven på en matematisk behandling av fysiken är i denna kurs högre än i Fysik A. Kursen bygger på vissa kunskaper från Matematik D. Kursen är gemensam i inriktningen naturvetenskap inom naturvetenskapsprogrammet. Fysik – breddning ger breddade eller fördjupade kunskaper inom något område av fysiken, exempelvis astrofysik, fasta tillståndets fysik, partikelfysik eller fysikens idéhistoriska utveckling. Kursen är valbar.

text: Ämne: Fysik Kurs: Fysik – breddning Kurskod: FY1203 Poäng: 50

text: Mål Mål som eleverna skall ha uppnått efter avslutad kurs

text: Eleven skall ha fördjupat eller breddat sina kunskaper inom valt ämnesområde samt fördjupat sin förståelse av hur teorier och modeller byggs upp i ett växelspel med observationer och experiment, kunna formulera, planera och genomföra en undersökande uppgift samt dokumentera, diskutera och redovisa arbetet och dess resultat, kunna analysera och bedöma valt ämnesområde ur ett tvärvetenskapligt perspektiv.

text: Betygskriterier Kriterier för betyget Godkänd

text: Eleven använder relevanta begrepp och modeller för att beskriva företeelser inom valt område. Eleven planerar och genomför en undersökande uppgift enligt instruktion samt dokumenterar och diskuterar resultaten.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven använder relevanta begrepp, modeller och teorier för att förklara företeelser inom valt område. Eleven medverkar vid utformning och genomförande av en undersökande uppgift samt diskuterar och tolkar resultaten ur olika perspektiv.

text: Eleven använder begrepp och modeller på ett analyserande och insiktsfullt sätt. Eleven tillämpar ett naturvetenskapligt arbetssätt vid planering och genomförande av en undersökande uppgift samt tolkar resultat och värderar slutsatsernas giltighet.

text: Ämne: Fysik Kurs: Fysik A Kurskod: FY1201 Poäng: 100

text: Eleven skall kunna delta i planering och genomförande av enkla experimentella undersökningar samt muntligt och skriftligt redovisa och tolka resultaten, kunna föra resonemang kring fysikaliska storheter, begrepp och modeller samt inom ramen för dessa modeller genomföra enkla beräkningar, kunna beskriva och analysera några vardagliga företeelser och skeenden med hjälp av fysikaliska begrepp och modeller, ha översiktlig kunskap om universums struktur och materiens uppbyggnad i mindre beståndsdelar samt de fundamentala krafter som binder samman planetsystem, atomer och atomkärnor, ha kunskap om krafter och kraftmoment samt kunna utnyttja dessa begrepp för att beskriva jämviktstillstånd och linjär rörelse, ha kunskap om ljuset, dess reflektion och brytning samt några tillämpningar inom detta område,

text: ha kunskap om elektriska fält, elektrisk spänning och ström samt elektrisk energi och effekt, ha kunskap om värme, temperatur och tryck, ha kännedom om energiprincipen och energiomvandlingar, känna till innebörden i begreppet energikvalitet samt kunna använda kunskaperna om energi för att diskutera energifrågor i samhället, ha kännedom om några skeenden från fysikens historiska utveckling och dess konsekvenser för samhället.

text: Eleven använder införda fysikaliska definitioner, storheter, begrepp och modeller för att beskriva företeelser och fysikaliska förlopp. Eleven deltar i planering och genomför laborationer efter instruktioner. Eleven utför beräkningar i problemställningar av rutinkaraktär. Eleven visar genom exempel hur fysikaliska begrepp används vid beskrivning av vardagliga sammanhang. Eleven ger exempel på hur kunskaper från fysiken bidrar till en naturvetenskaplig världsbild. Eleven redovisar sina arbeten och medverkar i att tolka resultat och formulera slutsatser.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven redogör för innebörden av införda fysikaliska storheter, begrepp och modeller och tillämpar dessa kunskaper för att tolka och förutsäga iakttagelser i omvärlden och för att utföra beräkningar. Eleven medverkar vid val av metod och utformning av experimentella undersökningar. Eleven bearbetar och utvärderar erhållna resultat utifrån teorier och ställda hypoteser. Eleven tillämpar fysikaliska begrepp och samband i vardagliga och vetenskapliga sammanhang. Eleven beskriver fysikens utveckling och hur denna har bidragit till att forma en naturvetenskaplig världsbild.

text: Eleven tillämpar ett naturvetenskapligt arbetssätt, planerar och genomför undersökande uppgifter såväl teoretiskt som experimentellt, tolkar resultat och värderar slutsatsernas giltighet och rimlighet. Eleven använder fysikaliska begrepp och modeller på ett analyserande och insiktsfullt sätt. Eleven analyserar och diskuterar problemställningar med stöd av kunskaper från olika delar av fysiken.

text: Ämne: Fysik Kurs: Fysik B Kurskod: FY1202 Poäng: 150

text: Eleven skall ha utvecklat sin förmåga att planera och genomföra experimentella undersökningar samt muntligt och skriftligt redovisa och tolka resultaten, kunna beskriva och analysera samt matematiskt behandla fysikaliska problemställningar med hjälp av adekvata storheter, begrepp och modeller, ha fördjupad kunskap om begreppen kraft, massa, arbete, energi och rörelsemängd samt en förmåga att använda dessa begrepp, ha kunskap om elektriska och magnetiska fält, induktion, mekaniska och elektromagnetiska vågor och deras egenskaper samt kunna beskriva några tilllämpningar inom dessa områden, ha kunskap om atomers struktur, samband mellan energinivåer och atomspektra samt ha kännedom om fotonbegreppet, ha kunskap om joniserande strålning, radioaktivt sönderfall, fission och fusion samt kunna använda massa–energiekvivalensen för att göra beräkningar inom kärnfysiken, känna till huvuddragen i universums storskaliga utveckling, kunna beskriva och analysera några vardagliga, medicinska och tekniska tilllämpningar med hjälp av fysikaliska begrepp och modeller, kunna diskutera miljöfrågor och etiska frågor med anknytning till fysiken.

text: Eleven använder införda fysikaliska definitioner, storheter, begrepp och modeller för att beskriva företeelser och fysikaliska förlopp. Eleven medverkar vid val av metod och utformning av experimentella undersökningar. Eleven använder matematiska modeller för att behandla väldefinierade fysikaliska problemställningar. Eleven visar genom exempel hur fysikaliska begrepp används vid beskrivning av vardagliga sammanhang. Eleven ger exempel på hur kunskaper från fysiken bidrar till en naturvetenskaplig världsbild.

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Eleven redogör för innebörden av införda fysikaliska storheter, begrepp och modeller och tillämpar dessa kunskaper för att tolka och förutsäga iakttagelser i omvärlden och för att utföra beräkningar i givna situationer. Eleven föreslår metod för och utformning av experimentella undersökningar. Eleven bearbetar och utvärderar erhållna resultat utifrån teorier och ställda hypoteser. Eleven tillämpar fysikaliska begrepp och samband i vardagliga och vetenskapliga sammanhang. Eleven beskriver fysikens utveckling och hur denna har bidragit till att forma en naturvetenskaplig världsbild.

text: Eleven tillämpar ett naturvetenskapligt arbetssätt, planerar och genomför undersökande uppgifter såväl teoretiskt som experimentellt, tolkar resultat och värderar slutsatsernas giltighet och rimlighet. Eleven använder fysikaliska begrepp och modeller på ett analyserande och insiktsfullt sätt. Eleven analyserar och diskuterar problemställningar där kunskaper från olika delar av fysiken används.

text: MATS EKHOLM

text: Lisbeth Rudemo