title: Transportstyrelsens allmänna råd om undantag för rallybilar på väg m.m., TSFS 2012:31

text: Allmänt

text: 1 Dessa allmänna råd gäller tillämpningen av

text: 8 kap. 18 § andra stycket fordonsförordningen (2009:211)

text: vid prövning av ansökningar om undantag för rallybilar på väg från bestämmelserna om fordons beskaffenhet och utrustning i Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 2003:22

text: ) om bilar och släpvagnar som dras av bilar eller Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2010:2

text: ) om bilar och släpvagnar som dras av bilar. Dessa allmänna råd gäller även tillämpningen av

text: 2 kap. 6 § fordonslagen (2002:574)

text: om registreringsbesiktning.

text: Definitioner och förkortningar

text: 2 I dessa allmänna råd avses med

text: annan sportslig verksamhet av SBF eller SDF organiserad provkörning, uppvisning eller utbildning FIA Fédération Internationale de l’Automobile (Internationella Bilförbundet) FISA Fédération Internationale du Sport Automobile (Internationella Bilsportförbundet) historisk rallybil Appendix K serietillverkat, av FIA eller FISA tidigare homologerat fordon i grupp 1, 2, 3 eller 4 som ändrats och utrustats för tävlingsändamål i enlighet med kategori G2, H1, H2 eller I i FIA Appendix K

text: homologeringsgranskning av SBF utförd granskning av fordonet beträffande – konstruktionsöverensstämmelse med den homologerade grundmodellen, – överensstämmelse med homologeringshandlingar beträffande homologerade komponenter, – överensstämmelse med för fordonet gällande tekniskt reglemente, samt – de tekniska kraven i dessa allmänna råd homologeringsgranskning av av SBF utförd granskning av historisk rallybil Appendix K fordonet beträffande – överensstämmelse med för fordonet utfärdad handling ”Historic Technical Passport”, samt – de tekniska kraven i dessa allmänna råd homologeringsintyg av SBF utfärdat intyg som visar att fordonet genomgått och uppfyller kraven vid homologeringsgranskning nationellt tekniskt reglemente av SBF utfärdat dokument rallybil grupp A och N antingen – serietillverkat, av FIA eller FISA homologerat fordon som här i landet ändrats och utrustats för tävlingsändamål, – serietillverkat fordon som här i landet ändrats och utrustats för tävlingsändamål och därefter överensstämmer med av FIA eller FISA homologerat fordon, – importerat, av FIA eller FISA homologerat fordon som i utlandet uppbyggts eller ändrats och utrustats för tävlingsändamål, eller – på ny reservdelskaross (råkaross) här i landet uppbyggt fordon som utrustats för tävlingsändamål och överensstämmer med av FIA eller FISA homologerat fordon

text: rallybil grupp E antingen – serietillverkat, av FIA eller FISA tidigare homologerat fordon i grupp A, 1 eller 2 som här i landet ändrats och utrustats för tävlingsändamål och som inte är standardrallybil enligt Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 2003:22

text: ) om bilar och släpvagnar som dras av bilar, eller – serietillverkat, av SBF homologerat fordon som här i landet ändrats och utrustats för tävlingsändamål och som inte är standardrallybil enligt Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 2003:22

text: ) om bilar och släpvagnar som dras av bilar rallybil grupp H antingen – serietillverkat, av FIA eller FISA tidigare homologerat fordon i grupp A, 1 eller 2 som här i landet ändrats och utrustats för tävlingsändamål, – serietillverkat fordon som här i landet ändrats och utrustats för tävlingsändamål och därefter överensstämmer med av FIA eller FISA homologerat fordon i grupp A, 1 eller 2, – serietillverkat, av SBF nationellt homologerat fordon som här i landet ändrats och utrustats för tävlingsändamål, eller – på ny reservdelskaross (råkaross) här i landet uppbyggt fordon som utrustats för tävlingsändamål och överensstämmer med av FIA eller FISA tidigare homologerat fordon i grupp A, 1 eller 2 rallybil Nationell Special serietillverkat, av FIA eller FISA tidigare homologerat fordon i grupp A, N, 1, 2, 3, 4 eller 5 som inte är rallybil grupp A, N, H eller E och som ändrats och utrustats för tävlingsändamål och där fordonets homologering har upphört att gälla internationellt SBF Svenska Bilsportförbundet

text: SDF distriktsförbund som tillhör SBF sportgrensregler antingen – av SBF utfärdade Gemensamma Tekniska Regler (TR) utgåva feb. 2009, – av SBF utfärdade Tekniska Regler Rally (RY), utgåva dec. 2010, eller – av FIA utfärdade Internationella Tekniska Bestämmelser, utgåva jan. 2010 tävling av SBF eller SDF sanktionerad tävling samt kortare färd i omedelbar anslutning till tävlingen eller organiserad träning i omedelbar anslutning till tävlingen

text: Ansökan

text: 3 En ansökan bör innehålla – sökandens namn, adress, telefonnummer och e-postadress, – fordonets registreringsnummer, – fordonets identifieringsmärkning (chassinummer), – för fordonet gällande homologeringsintyg med bilaga, – för fordonet gällande tekniska uppgifter för registrering i vägtrafikregistret, – i förekommande fall beslut från ursprungskontroll av tidigare inte registrerat fordon, samt – digitala fotografier på fordonet i tävlingsmässigt skick snett framifrån vänster sida och snett bakifrån höger sida samt på identifieringsmärkningen så att det går att läsa märkningen och se dess placering på fordonet. Fotografierna bör ha en sådan upplösning att detaljer lätt går att urskilja samt att de kan skrivas ut i formatet 170 x 110 mm.

text: Förutsättningar för att medge undantag

text: 4 För att ett fordon ska medges undantag enligt 1 bör fordonet vara beskaffat och utrustat enligt vad som sägs i 5–65.

text: Ljudnivå

text: 5 Utvändigt fordonsbuller på rallybil grupp A och N är mätt enligt internationellt tekniskt reglemente (FIA Appendix J, Art 252, 3.6 Exhaust system and silencer) med en högsta tillåten bullernivå på 103 dB(A) vid ett motorvarv på 3 500 varv/min (2 000 varv/min för dieselmotor).

text: 6 Utvändigt fordonsbuller på rallybil grupp H och E, rallybil Nationell Special samt historisk rallybil Appendix K är mätt enligt standarden SS-ISO 5130:2007, Akustik – mätning av ljudtrycknivåer från stillastående vägfordon, eller enligt nationellt tekniskt reglemente med en högsta tillåten bullernivå på 100 dB(A) vid ett motorvarvtal på 4 500 varv/min.

text: 7 Mätningen är utförd med ljudnivåmätare av precisionstyp (typ 2 eller bättre) som uppfyller kraven inklusive kalibreringskraven i ”International Electrotechnical Commission” (IEC) publikation 651 ”Precision sound level meters”.

text: Avgaser

text: 8 Fordon som drivs av förbränningsmotor har avgassystem bestående av avgasrör och effektiv anordning för att hindra störande ljud (ljuddämpare). Ljudnivån överstiger inte gränsvärdena i 5 respektive 6. Avgasrör mynnar inte ut eller avger avgaser under utrymmet för förare eller passagerare, och inte heller under annan del av karosseriet som är sammanbyggt med ett sådant utrymme. Ytterligare bestämmelser finns i sportgrensreglerna.

text: 9 Fordonet har katalysator. Närmare bestämmelser finns i sportgrensreglerna.

text: Bränslesystem

text: 10 Fordonet har bränsleledning som är så utförd att den inte påverkas av bränslet och de temperaturer som fordonet normalt utsätts för. Anslutning av bränsleledning är så utförd att tätheten är tillfredsställande.

text: 11 Vid drift med etanolbränsle påverkas bränslesystemet med avseende på risken för läckage inte nämnvärt av bränslet vid de temperaturer som fordonet normalt utsätts för. Detta gäller oavsett hur stor andel etanol som blandas i bensinen.

text: 12 Fordonet har originalbränsletank, en till en annan fordonsmodell hörande originalbränsletank eller annan bränsletank som godkänts av FIA. Bränsletank som godkänts av FIA har ett giltigt certifikat. Närmare bestämmelser om bränsleledningar, tankar, tankpåfyllning och tanklock finns i sportgrensreglerna.

text: 13 Om fordonet förses med bränslesystem för motorgas eller metangas är kraven i 6 kap. 11–36 §§ respektive 37–64 §§ Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 2003:22

text: ) om bilar och släpvagnar som dras av bilar uppfyllda.

text: Utrymme för bakre registreringsskylt

text: 14 Fordonet har ett utrymme för bakre registreringsskylt som motsvarar den skylt som tilldelats, dock minst ett utrymme som är avsett för en skylt med storleken 300 x 110 mm.

text: Dörrlås och dörrgångjärn

text: 15 Dörrlås är konstruerade så att de hindrar att dörrar öppnas oavsiktligt. De har två åtskilda låslägen, hellåst och halvlåst läge, samt har manöverorgan som kan manövreras från fordonets insida.

text: 16 Dörrgångjärn är konstruerade på ett tillförlitligt sätt.

text: Ljudsignalanordningar

text: 17 Fordonet har ljudsignalanordning som avger jämn ton.

text: Anordningar för indirekt sikt (backspeglar)

text: 18 Fordonet har två utvändiga backspeglar, en på var sida, genom vilka föraren kan se bakomvarande trafik. Varje backspegelglas har en spegelyta på minst 90 cm .

text: Bromsutrustning

text: 19 Fordonet har bromssystem som består av färdbroms och parkeringsbroms. Färdbromsen verkar på fordonets samtliga hjul och är så dimensionerad att den vid bromsning från 80 km/tim till stillastående med frikopplad motor och med från början kalla hjulbromsar kan ger bilen en retardation av minst 5,8 m/s vid en pedalkraft av högst 490 N. Parkeringsbromsen håller kvar fordonet på sluttande mark även om föraren lämnar bilen.

text: 20 Bromssystemet är funktionssäkert under normala driftsförhållanden. De ingående komponenterna är utförda på ett från säkerhetssynpunkt tillfredsställande sätt.

text: 21 De bromsade komponenterna i färdbroms och parkeringsbroms är direkt förbundna med hjulen via komponenter som är så dimensionerade att de inte äventyrar bromsarnas funktion. Det finns ingen anordning mellan hjul och bromsad komponent som kan bryta förbindelsen.

text: 22 Färdbromsen är så inrättad att hjulen på en och samma axel bromsas med samma kraft när bromsens samtliga kretsar fungerar och friktionen mellan hjulen och vägbanan är lika stor för hjulen på samma axel.

text: 23 Samtliga komponenter i färdbromsen motstår en belastning som motsvarar en kraft på manöverorganet av 980 N. Bromsrör och ledningar är så fästa i chassit eller motsvarande, att de om möjligt inte genom skakningar eller nötningar utsätts för skada.

text: 24 Manöverorganet och andra komponenter i bromssystemet har en så stor rörelsereserv att bromskraften uppfylls även om bromsarna är varma och bromsbeläggen slitna. Förslitning i färdbroms kan lätt kompenseras med en automatisk eller manuell justeranordning.

text: 25 Bromsvätskebehållaren är lätt åtkomlig för kontroll och påfyllning. Den är så anordnad och placerad att vätskenivån lätt kan kontrolleras.

text: Radiostörning (EMC)

text: 26 Fordonets tändsystem är åtgärdat mot radiostörning (EMC).

text: Inredningsdetaljer

text: 27 Fordonet är försedd med skyddsbur. Närmare bestämmelser om skyddsburens utformning och fastsättning finns i sportgrensreglerna.

text: Stöldskydd på bil

text: 28 Fordonet har inte stöldskydd som mekaniskt påverkar möjligheten att styra fordonet.

text: Sätens hållfasthet

text: 29 Fordonet har säten som är lämpliga för ändamålet och är fastsatta på ett från hållfasthetssynpunkt tillfredsställande sätt. Närmare bestämmelser finns i sportgrensreglerna.

text: Hastighetsmätare

text: 30 Fordonet har instrument med vilket föraren under färd, oavsett ljusförhållanden, kan avläsa fordonets hastighet. Instrumentet får vara kombinerat med andra funktioner.

text: Backväxel

text: 31 Fordonet är försedd med backningsanordning som kan manövreras från förarplatsen.

text: Förankring av bilbälten

text: 32 Fordonet har fästpunkter för bilbälten för sittplatser i framsäte. Fästpunkterna är geometriskt lämpligt placerade samt anordnade på ett från hållfasthetssynpunkt tillfredsställande sätt. Närmare bestämmelser om bältenas fastsättning finns i sportgrensreglerna.

text: Belysnings- och ljussignalanordningar

text: 33 Fordonet har följande belysnings- och ljussignalanordningar: – reflexanordningar, – främre sidopositionslyktor, – bakre sidopositionslyktor, – stopplyktor, – körriktningsvisare, – bakre skyltlyktor, samt – huvudstrålkastare. Om dessa anordningar utgörs av fordonets ordinarie belysnings- och ljussignalanordningar behöver bara funktionen vara kontrollerad. Om någon eller några av anordningarna ersatts med annan anordning med motsvarande funktion eller placerats på annan plats än originalmonteringen, är anordningens avståndsplacering och ljusspridningsvinklar kontrollerade mot belysningskraven i Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 2003:22

text: ) om bilar och släpvagnar som dras av bilar.

text: Reflexanordningar

text: 34 Fordonet har två symmetriskt placerade reflexanordningar baktill som återkastar rött ljus bakåt och är typgodkända för ändamålet.

text: Främre sidopositionslyktor, bakre sidopositionslyktor och stopplyktor

text: 35 Fordonet har två symmetriskt placerade främre sidopositionslyktor (parkeringsljus) som visar vitt sken framåt och är typgodkända för ändamålet.

text: 36 Fordonet har två symmetriskt placerade bakre sidopositionslyktor (parkeringsljus) som visar rött sken bakåt och är typgodkända för ändamålet.

text: 37 Fordonet har två symmetriskt placerade stopplyktor baktill som visar rött sken bakåt och är typgodkända för ändamålet.

text: Körriktningsvisare

text: 38 Fordonet har ett jämnt antal körriktningsvisare som visar framifrån synligt orangegult ljus och är typgodkända för ändamålet. 39 Fordonet har ett jämnt antal körriktningsvisare som visar bakifrån synligt orangegult ljus och är typgodkända för ändamålet. 40 Fordon av 1986 eller senare års modell har en körriktningsvisare på vardera sidan som visar orangegult ljus åt sidan och är typgodkänd för ändamålet. 41 Fordonet har kontrollampa för körriktningsvisare som visar grönt ljus.

text: Bakre skyltlyktor

text: 42 Fordonet har skyltlyktor med vitt ljus för sådan belysning av bakre registreringsskylt att den lätt kan avläsas i mörker och är typgodkänd för ändamålet.

text: Huvudstrålkastare

text: 43 Fordonet har två halvljusstrålkastare framtill som visar vitt ljus och som under mörker och vid klar sikt belyser vägen minst 40 m framför fordonet utan att blända mötande. De är typgodkända för ändamålet. 44 Fordonet har minst två helljusstrålkastare framtill som visar vitt ljus och som under mörker och klar sikt kan belysa vägen minst 100 m framför fordonet. 45 Fordonet har högst det antal extra strålkastare framtill som tillsammans med ordinarie strålkastare överensstämmer med sportgrensreglerna. Deras placering i höjdled överstiger inte vindrutans nedre kant, mätt mellan extraljusets övre glaskant och där vindrutans glas och list möts. 46 Fordonet har kontrollampa som visar blått ljus när helljuset är tänt.

text: Främre dimljus

text: 47 Fordonet har eller får förses med dimljus av typgodkänt utförande.

text: Bakre dimljus

text: 48 Fordonet kan ha bakre dimljus av typgodkänt utförande och är då försedd med kontrollampa med orangegult ljus som visar när ljuset är tänt.

text: Backningsstrålkastare

text: 49 Fordonet kan ha backningsstrålkastare av typgodkänt utförande. Backningsstrålkastaren lyser endast när backväxeln är ilagd.

text: Bilbälten och fasthållningsanordningar

text: 50 Fordonet har bilbälten i framsäte. Bältena är av 4- eller 6-punktstyp. Närmare krav finns i sportgrensreglerna.

text: Märkning av manöverorgan

text: 51 Manöverorgan för strålkastare, körriktningsvisare, vindrutetorkare, vindrutespolare, defroster och ljudsignal i fordonet är lämpliga för ändamålet och utmärkta så att förväxlingsrisk undviks.

text: Avfrostnings- och avimningsanordningar

text: 52 Fordonet har avfrostnings- och avimningsanordning som kan hålla vindrutan im- och isfri under färd. Detta gäller även sidorutorna i sådan omfattning att sikten genom de yttre backspeglarna säkerställs.

text: Vindrutetorkare och vindrutespolare

text: 53 Rallybil i grupp N har originalvindrutetorkare och originalvindrutespolare. Behållare för vindrutespolare får dock vara placerad i förarutrymmet om detta framgår av homologeringshandlingen. Andra fordon än de som avses i första stycket har motordrivna vindrutetorkare. Närmare bestämmelser finns i sportgrensreglerna.

text: Hjulskydd

text: 54 Fordonet har hjulskydd som skyddar andra trafikanter mot stenar som kastas upp, lera, is, snö, vatten och liknande i så stor utsträckning som möjligt. Ytterligare bestämmelser om utformningen ur aerodynamisk synpunkt finns i sportgrensreglerna.

text: Motoreffekt

text: 55 Fordonet har en motoreffekt som är tillåten enligt respektive sportgrensregler. Eventuell turbo är försedd med rätt mått på restriktorn. Närmare bestämmelser om tillåtna modifieringar på motorn finns i sportgrensreglerna.

text: Mått och vikter

text: 56 Fordonet har längd och bredd som uppmätts eller hämtats ur homologeringshandling samt tjänstevikt och totalvikt som är fastställd. För fordon som saknar uppgift om totalvikt, fastställs denna som summan av tjänstevikten och 250 kg.

text: Säkerhetsglas

text: 57 Fordonet samtliga rutor är av säkerhetsglas och märkta på föreskrivet sätt. Fordonet har vindruta av laminerat material. Annan ruta än vindruta får vara av annat material om detta framgår av homologeringshandlingen. Närmare bestämmelser om montering av solskyddsfilm och splitterskyddsfilm finns i sportgrensreglerna.

text: Däck

text: 58 Fordonet har däck som är ändamålsenliga och har tillräcklig bärighet och hastighetsklass för fordonets egenskaper. Dubbade däck är så beskaffade att de inte onödigtvis skadar vägen. Detta anses uppfyllt om däck och dubbar uppfyller kraven i sportgrensreglerna.

text: Luftkonditioneringssystem

text: 59 Om fordonet är försedd med luftkonditioneringssystem (AC) uppfyller detta kraven i punkt 61 i bilaga 1 till Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: TSFS 2010:2

text: ) om bilar och släpfordon som dras av bilar. Detta gäller dock inte om drivningen är bortkopplad och systemet tömts på kylmedel.

text: Identifieringsmärkning

text: 60 Fordonet har minst sådan primär identifieringsmärkning som uppfyller kraven i 4 kap. Vägverkets föreskrifter (

text: VVFS 2003:22

text: ) om bilar och släpvagnar som dras av bilar. Om märkningen döljs av monterade utrustningsdetaljer eller att den av annan anledning är svår att läsa, märks fordonet enligt tredje stycket under förutsättning att fordonets identitet är utredd. Primär identifieringsmärkning får vara graverad på av SBF tillhandahållen särskild skylt som pluggsvetsas enligt av SBF utfärdad anvisning på kardantunnelns, eller motsvarande, högra sida.

text: Karosseri

text: 61 Fordonets karosseri får helt eller delvis genom reparation efter skada vara utbytt mot ett motsvarande karosseri. Reparation genom utbyte av karosseriet har skett under överinseende av SBF. Fordonets identifieringsmärkning har behållits och åsatts det nya karosseriet i enlighet med tredje stycket 60. Karosseriet får inte vara utbytt mer än tre gånger och varje utbyte är registrerat i vägtrafikregistret. 62 Extra låsanordning finns på motorhuv och bagagelucka enligt sportgrensreglerna.

text: Brandsläckningsutrustning

text: 63 Fordonet har brandsläckningsutrustning enligt sportgrensreglerna.

text: Elektriskt system

text: 64 Batteriet är placerat, fastsatt och utmärkt i enlighet med sportgrensreglerna.

text: Övriga krav

text: 65 Fordonet uppfyller de övriga bestämmelser som framgår av sportgrensreglerna. På Transportstyrelsens vägar STAFFAN WIDLERT Kjell Bäckman (Väg- och järnvägsavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975


text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om fordons beskaffenhet enligt

text: 13 § lagen (1990:1157)

text: om säkerhet vid tunnelbana och spårväg avseende säkerhetsbesiktning, funktionskontroll och underhåll av fordon.

type: stycke

text: TSFS 2022:44

type: paragraf

text: Föreskrifterna ska inte tillämpas för sådana fordon som framförs med högst 20 km/tim och som antingen 1. används inom ett område där övrig trafik stängts av, 2. används inom ett område där övrig trafik enbart sker med körning på sikt, 3. saknar spårgående hjul med betydelse för framdrivning eller bromsning, eller 4. bogseras. (

text: TSFS 2022:44

text: I dessa föreskrifter avses med funktionskontroll ett säkerställande av trafiksäkerhetsmässigt viktiga funktioner, i anslutning till fordonets eller säkerhetstillbehörets dagliga användande säkerhetsbesiktning de kontroller som syftar till att fastställa de åtgärder som krävs för att upprätthålla de funktioner som har betydelse för trafiksäkerheten säkerhetstillbehör utrustning som inte är fast monterad på ett fordon men som används på eller i omedelbar anslutning till fordonet och har betydelse för trafiksäkerheten underhåll samtliga åtgärder under ett fordons eller ett säkerhetstillbehörs livstid avsedda att bibehålla det i, eller återställa det till, ett sådant tillstånd att det kan utföra nödvändiga funktioner som har betydelse för trafiksäkerheten

text: Underhåll ska utföras i såväl förebyggande som felavhjälpande syfte på alla fordon och säkerhetstillbehör. Om trafiksäkerhetsfarliga brister konstateras, ska de åtgärdas innan fordonet på nytt tas i trafik. Det förebyggande underhållet ska säkerställas genom att åtgärderna utförs periodiskt, eller genom att säkerhetsbesiktningar utförs periodiskt. I de fall den tekniska utformningen omöjliggör säkerhetsbesiktningar ska de förebyggande åtgärderna utföras periodiskt. Utformning och periodicitet ska bestämmas med ledning av konstruktion och utnyttjande. De fastställda intervallerna får inte överskridas.

text: Säkerhetsbesiktningar ska utföras när underhåll, ombyggnad eller oförutsedda händelser påverkar väsentliga funktioner, eller leder till misstankar om att sådana funktioner har påverkats.

text: Säkerhetsbesiktningar och underhåll enligt 3 och 4 §§ ska dokumenteras. Dokumentationen ska sparas så att de tre senaste periodiska besiktningseller underhållstillfällena kan verifieras. Dokumentation från felavhjälpande underhåll samt säkerhetsbesiktning enligt 4 § ska sparas i minst 3 år. Av dokumentationen ska framgå 1. när och var besiktningen eller underhållet utförts, 2. vem som utfört besiktningen eller underhållet, 3. vad som besiktigats eller åtgärdats, 4. eventuella avvikelser och nödvändiga åtgärder, 5. vilka avvikelser enligt 4, som medför att fordonet eller säkerhetstillbehöret inte kan användas utan åtgärd, och 6. på vilket enskilt fordon en trafiksäkerhetsmässigt betydelsefull del med individuell märkning har monterats.

text: Funktionskontroller ska utföras i anslutning till det dagliga användandet av fordon och säkerhetstillbehör, med avsikt att säkerställa väsentliga säkerhetsfunktioner.

text: Verksamhetsutövaren ska ha skriftliga bestämmelser för säkerhetsbesiktning, funktionskontroll och underhåll. Av bestämmelserna ska framgå 1. vilka de största intervallerna är mellan de periodiska besiktnings- eller underhållstillfällena, 2. vid vilka tillfällen säkerhetsbesiktning ska ske utöver de periodiska säkerhetsbesiktningarna, 3. vilka kontroller som ska utföras och vilka gränsvärden som ska gälla vid säkerhetsbesiktning, 4. vilka åtgärder som ska utföras vid periodiskt underhåll, 5. vilka kontroller som ska utföras vid funktionskontroll, 6. hur avvikelser ska rapporteras, 7. hur det säkerställs att brister åtgärdas innan fordonet eller säkerhetstillbehöret på nytt används, och

text: Har upphävts genom (

text: TSFS 2022:44

text: Undantag från dessa föreskrifter meddelas av Transportstyrelsen. ___________

text: 1. Denna författning träder i kraft den 31 maj 2012. 2. Genom denna författning upphävs Järnvägsinspektionens föreskrifter (BV-FS 2000:1) om besiktning, funktionskontroll och underhåll av fordon.

text: TSFS 2022:44

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2022.

fs: tsfs

publisher: Transportstyrelsen

title: Transportstyrelsens föreskrifter om besiktning, funktionskontroll och underhåll av fordon, TSFS 2012:33

text: Dessa föreskrifter omfattar alla spårgående fordon med undantag för sådana fordon som framförs med högst 20 km/tim och som antingen 1. används inom ett område där övrig trafik stängts av, 2. används inom ett område där övrig trafik enbart sker med körning på sikt, 3. saknar spårgående hjul med betydelse för framdrivning eller bromsning, eller 4. bogseras. Verksamhetsutövare, som använder järnvägsfordon som har en underhållsansvarig enhet med tillstånd eller certifikat enligt

text: kommissionens förordning (EU) nr 445/2011 av den 10 maj 2011

text: om ett certifieringssystem för enheter som ansvarar för underhåll av godsvagnar och om ändring av förordning

text: (EG) nr 653/2007

text: , omfattas inte av bestämmelserna i 3 § vad avser förebyggande underhåll av fordon, 4 och 5 §§ samt 7 § 1–4 samt 7 och 8.

text: I dessa föreskrifter avses med

text: EUT L 122, 11.5.2011, s. 22 (Celex 32011R0445).

text: 2. vid vilka tillfällen säkerhetsbesiktning ska ske utöver de periodiska säkerhetsbesiktningarna, 3. vilka kontroller som ska utföras och vilka gränsvärden som ska gälla vid säkerhetsbesiktning, 4. vilka åtgärder som ska utföras vid periodiskt underhåll, 5. vilka kontroller som ska utföras vid funktionskontroll, 6. hur avvikelser ska rapporteras, 7. hur det säkerställs att brister åtgärdas innan fordonet eller säkerhetstillbehöret på nytt används, och 8. hur säkerhetsbesiktning och underhåll ska dokumenteras efter utförandet.

text: För fordon som inte omfattas av

text: och som hyrs in för en period av högst tio månader får verksamhetsutövaren fastställa andra bestämmelser om underhåll än de som avses i 7 § 1–4. Innan sådana fordon tas i bruk ska verksamhetsutövaren genom en säkerhetsbesiktning kontrollera att fordonen uppfyller bestämmelserna.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Ulrik Bergman (Väg- och järnvägsavdelningen)

type: foreskrift


text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om bilars indelning i utsläppsklasser enligt

text: avgasreningslagen (2011:318)

text: De beteckningar som används i föreskrifterna har den betydelse som anges i lagen (

text: ) om fordons brukande och användning, lagen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner, förordningen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner,

text: fordonslagen (2002:574)

text: fordonsförordningen (2009:211)

text: avgasreningslagen (2011:318)

text: samt

text: avgasreningsförordningen (2011:345)

text: , om något annat inte anges. (

text: TSFS 2019:65

text: Indelning i utsläppsklasser

type: rubrik

text: Bilar ska indelas i utsläppsklasser enligt

text: 32 §§

text: avgasreningslagen (2011:318)

text: Personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar som inte kan indelas i utsläppsklass enligt

text: 30 § avgasreningslagen (2011:318)

text: får istället indelas i utsläppsklass Euro 4 om de uppfyller utsläppskraven i rad B i tabell 5.3.1.4 i bilaga I till

text: rådets direktiv 70/220/EEG av den 20 mars 1970

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon, i dess lydelse enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/69/EG av den 13 oktober 1998

text: om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon och om ändring av

text: rådets direktiv 70/220/EEG

text: Bilar som inte kan indelas i utsläppsklass enligt

text: eller

text: 31 §§

text: avgasreningslagen (2011:318)

text: får istället indelas i utsläppsklass EEV om motorn uppfyller utsläppskraven i rad C i tabell 1 och 2 i bilaga I till

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/55/EG av den 28 september 2005

text: kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon, senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2008/74/EG av den 18 juli 2008

text: om ändring av

text: beträffande typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av direktiv

text: eller

text: 31 §§

text: avgasreningslagen (2011:318)

text: får istället indelas i utsläppsklass 1. Euro II om motorn uppfyller utsläppskraven i rad B i punkt 6.2.1 i bilaga I till

text: rådets direktiv 88/77/EEG av den 3 december 1987

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gasformiga föroreningar från dieselmotorer som används i fordon, i dess lydelse enligt

text: rådets direktiv 1991/542/EEG av den 1 oktober 1991

text: om ändring av direktiv

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gasformiga föroreningar från dieselmotorer som används i fordon, 2. Euro III om motorn uppfyller utsläppskraven i rad A i tabell 1 och 2 i bilaga I till

text: , senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2008/74/EG

text: , eller 3. Euro IV om motorn uppfyller utsläppskraven i rad B1 i tabell 1 och 2 i bilaga I till

text: , senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2008/74/EG

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 15 juni 2012. 2. Bestämmelserna i 4–6 §§ ska tillämpas på fordon som registrerats i vägtrafikregistret från och med den 1 maj 2011.

text: TSFS 2019:65

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2019.

text: 1 Motsvarar miljöklass 2000 enligt bilaga 1 B till den upphävda lagen (

text: ) om motorfordons avgasrening och bränslen i dess lydelse enligt SFS 2007:219. 2 Motsvarar miljöklass 2005 enligt bilaga 1 B till den upphävda lagen (

title: Transportstyrelsens föreskrifter om indelning i utsläppsklasser, TSFS 2012:35

text: avgasreningslagen (2011:318)

text: ) om vägtrafikregister, lagen (

text: ) om vägtrafikdefinitioner,

text: fordonslagen (2002:574)

text: fordonsförordningen (2009:211)

text: avgasreningslagen (2011:318)

text: samt

text: avgasreningsförordningen (2011:345)

text: , om något annat inte anges.

text: Indelning i utsläppsklasser

text: 32 §§

text: avgasreningslagen (2011:318)

text: 30 § avgasreningslagen (2011:318)

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom avgaser från motorfordon , i dess lydelse enligt

text: EGT L 76, 6.4.1970, s. 1 (Celex 31970L0220).

text: rådets direktiv 70/220/EEG

text: eller

text: 31 §§

text: avgasreningslagen (2011:318)

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon , senast ändrat genom

text: om ändring av

text: eller

text: 31 §§

text: avgasreningslagen (2011:318)

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gasformiga föroreningar från dieselmotorer som används i fordon , i dess lydelse enligt

text: om ändring av direktiv

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gasformiga föroreningar från dieselmotorer som används i fordon , 2. Euro III om motorn uppfyller utsläppskraven i rad A i tabell 1 och 2 i bilaga I till

text: , senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2008/74/EG

text: , eller

text: EGT L 350, 28.12.1998, s. 1 (Celex 31998L0069). Motsvarar miljöklass 2005 enligt bilaga 1 A till den upphävda lagen (

text: ) om motorfordons avgasrening och bränslen i dess lydelse enligt SFS 2006:475. EUT L 275, 20.10.2005, s. 1 (Celex 32005L0055). EUT L 192, 18.07.2008, s. 51 (Celex 32008L0074). Motsvarar miljöklass EEV enligt bilaga 1 B till den upphävda lagen (

text: ) om motorfordons avgasrening och bränslen i dess lydelse enligt SFS 2007:219. EGT L 36, 9.2.1988, s. 33 (Celex 31988L0077). EGT L 295, 25.10.1991, s. 1 (Celex 31991L0542). Motsvarar miljöklass 3 enligt

text: 8 §

text: i den upphävda

text: bilavgasförordningen (1991:1481)

text: i dess lydelse enligt SFS 1996:1369. Motsvarar miljöklass 2000 enligt bilaga 1 B till den upphävda lagen (

text: , senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2008/74/EG

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Per Öhlund (Väg- och järnvägsavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975


title: Transportstyrelsens föreskrifter om redovisning av järnvägsverksamhet, TSFS 2012:36

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om särredovisning av verksamhet enligt

text: 4 kap. 1 § järnvägslagen (2004:519)

text: och offentliggörande av särredovisning enligt

text: 4 kap. 1 b § järnvägslagen

text: Redovisning av järnvägsverksamhet

text: Den som är skyldig att särredovisa verksamhet ska upprätta en särredovisningsrapport över sin verksamhet. Särredovisningsrapporten ska bestå av: 1. resultaträkning och balansräkning för särredovisad verksamhet, 2. ett särskilt redovisningsunderlag, och 3. särredovisning för offentliggörande.

text: Principer för redovisning

text: Särredovisningsrapportens balansräkning och resultaträkning ska upprättas i enlighet med principerna i

text: bokföringslagen (1999:1078)

text: och

text: årsredovisningslagen (1995:1554)

text: . Särredovisningsrapporten ska även i övrigt upprättas i enlighet med god redovisningssed som den tillämpas av aktiebolag.

text: Jfr

text: rådets direktiv 91/440/EEG av den 29 juli 1991

text: om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (EGT L 237, 24.08.1991, s. 25) och

text: rådets direktiv 2001/12/EG av den 26 februari 2001

text: om ändring av

text: rådets direktiv 91/440/EEG

text: om utvecklingen av gemenskapen järnvägar (EGT L 075, 15.03.2001, s 34).

text: Resultaträkningen

text: Särredovisningens resultaträkning ska innehålla direkt hänförliga intäkter och kostnader för den eller de särredovisade verksamheterna. Intäkter och kostnader som är gemensamma för särredovisad verksamhet och annan verksamhet ska redovisas efter fördelning enligt adekvata fördelningsgrunder på ett sätt som ger en rättvisande bild av den särredovisade verksamhetens resultat. Mottaget offentligt stöd ska framgå.

text: Balansräkningen

text: Särredovisningens balansräkning ska innehålla direkt hänförliga tillgångar, avsättningar, skulder och eget kapital för den eller de särredovisade verksamheterna. Tillgångar, avsättningar, skulder och eget kapital som är gemensamma för särredovisad verksamhet och annan verksamhet ska redovisas efter fördelning enligt adekvata fördelningsgrunder på ett sätt som ger en rättvisande bild av den särredovisade verksamhetens ställning.

text: Det särskilda redovisningsunderlaget

text: Det särskilda redovisningsunderlaget ska bestå av en dokumenterad fördelning av intäkter, kostnader, tillgångar, avsättningar, skulder och eget kapital som är gemensamma för olika verksamheter. Använda fördelningsgrunder ska vara definierade och motiverade.

text: Särredovisningen för offentliggörande

text: Särredovisningen för offentliggörande ska bestå av resultaträkning och balansräkning för var och en av de särredovisade verksamheterna. Resultaträkningen ska innehålla följande poster: 1. nettoomsättning, 2. offentligt stöd, 3. rörelsens kostnader, 4. rörelseresultat, 5. finansiella intäkter och kostnader, 6. resultat efter finansiella poster, 7. bokslutsdispositioner, och 8. årets resultat. Balansräkningen ska innehålla följande poster: 1. immateriella, materiella och finansiella anläggningstillgångar, 2. varulager, 3. fordringar, 4. kortfristiga placeringar, 5. kassa och bank, 6. summa eget kapital, 7. summa obeskattade reserver,

text: 8. avsättningar, 9. summa skulder, 10. ställda panter, och 11. ansvarsförbindelser.

text: Rapportering till Transportstyrelsen

text: Särredovisningsrapporten ska göras på en blankett som Transportstyrelsen fastställt. Den som är skyldig att särredovisa verksamhet ska ge in rapporten i elektronisk form och i papperskopia som undertecknats av den som har rätt att teckna firman. Rapporten ska ha kommit in till Transportstyrelsen senast sju månader efter räkenskapsårets utgång.

text: Offentliggörande

text: Den som är skyldig att särredovisa verksamhet fullgör sin skyldighet att offentliggöra sin särredovisning enligt

text: 4 kap. 1 b § järnvägslagen (2004:519)

text: genom att skicka särredovisningsrapporten till Transportstyrelsen enligt 8 §. Transportstyrelsen publicerar särredovisningen för offentliggörande på sin hemsida.

text: Undantag

text: Undantag från dessa föreskrifter meddelas av Transportstyrelsen. __________

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2012 då Järnvägsstyrelsens allmänna råd (

text: JvSFS 2005:3

text: ) om tillämpningen av

text: 4 kap. 1 § järnvägslagen (2004:519)

text: och Järnvägsstyrelsens föreskrifter (

text: JvSFS 2005:4

text: ) om redovisning av järnvägsverksamhet ska upphöra att gälla.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: STAFFAN WIDLERT Marie Viberg Sjödén (Väg- och järnvägsavdelningen)


title: Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om supermiljöbilspremie, TSFS 2012:37

text: Dessa föreskrifter innehåller kriterier för bestämmande av närmast jämförbara bil enligt

text: 5 § förordningen (2011:1590)

text: om supermiljöbilspremie.

text: Närmast jämförbara bil är en personbil med konventionell drift av samma fabrikat och modell samt med samma utrustningsnivå som supermiljöbilen. Närmast jämförbara bil för elhybrid ska dessutom ha samma bränsle som denna. Om sådan jämförbar bil enligt första stycket saknas får närmast jämförbara bil fastställas till personbil med samma eller likvärdiga egenskaper och utrustningsnivå som supermiljöbilen. Med egenskaper menas här fabrikat, modell, karosseri, antal sittplatser, antal drivande axlar samt dimensioner såsom längd, bredd och axelavstånd, samt för elhybrider även bränsle.

text: Allmänna råd

text: Den närmast jämförbara bil som anges i Skatteverkets allmänna råd (SKV A 2011:32) om värdering av bilförmån att tillämpas fr.o.m. beskattningsåret 2012, bör anses vara närmast jämförbara bil även i fråga om beräkning av supermiljöbilspremien.

text: Undantag från dessa föreskrifter prövas av Transportstyrelsen. ___________

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2012.

text: På Transportstyrelsens vägnar

text: JACOB GRAMENIUS Linda Norberg (Väg- och järnvägsavdelningen)

text: Utgivare: Kristina Nilsson, Transportstyrelsen, Norrköping ISSN 2000-1975