title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2014:41) om direktstöd

text: Denna författning innehåller bestämmelser om 1. gårdsstödet, 2. stödrätter, 3. förgröningen och 4. nötkreatursstödet.

text: Bestämmelser om hur ansökningar ska göras finns i separata föreskrifter. (

text: SJVFS 2015:4

text: Definitioner

text: I denna författning finns vissa termer med följande definitioner.

text: Aktiv jordbruksverksamhet: Som aktiv jordbruksverksamhet klassas mekanisk jordbearbetning, odling med etablerade metoder, skörd eller bete samt putsning, avslagning eller motsvarande. Grön träda, betesuppehåll eller liknande utan putsning eller avslagning räknas inte som aktiv jordbruksverksamhet.

text: På en åkermark i träda och sådana buffertområden och åkerrenar som avses i 27 c §, anses en odling med etablerade metoder ske om växtligheten består av en blandning av grödor som är särskilt framtagen för att ge vilt, fåglar eller insekter en god livsmiljö där.

text: Betesmark och slåtteräng: Betesmark

text: Ett jordbruksskifte som inte är åkermark och som sköts med bete, avslagning eller putsning

text: 6 EUT L 181, 20.6.2014, s. 1 (Celex 32014R0639). 7 EUT L 181, 20.6.2014, s. 74 (Celex 32014R0641).

text: samt är bevuxet med gräs, örter eller hävdad ljung som är dugligt som foder.

text: Slåtteräng

text: Ett jordbruksskifte som inte är åkermark och som sköts med bete, avslagning eller putsning samt är bevuxet med gräs, örter eller hävdad ljung som är dugligt som foder.

text: Generellt för betesmark och slåtteräng

text: Mark i renskötselområdet som huvudsakligen används till renbete räknas inte som betesmark eller slåtteräng. Skog samt områden där åtgärder gjorts för att väsentligt gynna trätillväxten räknas inte som betesmark eller slåtteräng.

text: För att ett skifte ska räknas som betesmark eller slåtteräng ska marken klassificeras som ägoslaget betesmark i blockdatabasen. Mark som inte är klassificerad som ägoslaget betesmark i blockdatabasen kan klassificeras som betesmark eller slåtteräng om marken har tydliga inslag av hävdgynnande arter eller har höga natur- eller kulturvärden knutna till slåtter- eller beteshävd.

text: Ytor med träd- och buskskikt, naturliga impediment eller värdefulla landskapselement eller som saknar tillräckligt med gräs eller örter, ska bedömas i enlighet med 6 §. Naturliga impediment och värdefulla landskapselement enligt bilaga 1 som är bevuxna med gräs, örter eller hävdad ljung ingår alltid i skiftesarealen.

text: Blockdatabasen: Jordbruksverkets register över jordbruksmarken i Sverige.

text: Gröda: Samma definitioner gäller som anges i

text: artikel 44.4 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: Gårdsstöd: Grundstöd i enlighet med förordning

text: (EU) nr 1307/2013

text: Sista ansökningsdag: Datumet för sista dag för ansökan om stöd som fastställs i Statens jordbruksverks

text: 8 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 9 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307).

text: föreskrifter (

text: SJVFS 2015:2

text: ) om ansökan om jordbrukarstöd.

text: Sista ändringsdag: Datumet för sista dag att ändra för stödansökningar som fastställs i Staten jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:2

text: ) om ansökan om jordbrukarstöd.

text: Snabbväxande skogsträd: Salix med ett maximalt skördeintervall på 10 år samt poppel och hybridasp med ett maximalt skördeintervall på 20 år.

text: Området med tvärvillkorselement: Områdena enligt bilaga 4.

text: Träda: Träda är åkermark där det inte sker någon produktion.

text: Vattendrag: Bäck, å, flod, älv, kanal eller damm.

text: Åkermark: Jordbruksmark som används för växtodling eller som hålls i ett sådant tillstånd att den kan användas för växtodling. Marken ska kunna användas utan någon särskild förberedande åtgärd annat än användande av gängse jordbruksmetoder och jordbruksmaskiner. Marken ska kunna användas för växtodling varje år. Undantag kan göras för ett enskilt år om särskilda omständigheter föreligger. (

text: SJVFS 2017:33

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl, får Jordbruksverket besluta om undantag från bestämmelserna i denna författning.

text: Förfogandedag för den ansökta arealen

text: Den 15 juni det aktuella stödåret ska jordbrukaren förfoga över de skiften som ingår i stödansökan.

text: Bedömning av betesmarker och slåtterängar

text: I betesmarker och slåtterängar ska tillämpning av pro rata bedömning göras för följande element: 1. Ytor med träd- eller buskskikt som saknar tillräcklig mängd gräs, örter eller hävdad ljung eller som är svåråtkomliga för betesdjuren. 2. Ytor med naturliga impediment.

text: 10 Begrepp i förordning

text: (EU) 640/2014

text: (EUT L 181, 20.6.2014, s. 48 (Celex 32014R0640)) för proportionell bedömning av vissa marker.

text: 3. Värdefulla landskapselement som inte är bevuxna med gräs, örter och hävdad ljung. De värdefulla landskapselement som kan ingå är fornlämning, odlingsröse, stentipp, byggnadsgrund, stenmur samt öppet dike, som uppfyller definitionen i bilaga 1. Enskilda element som är 0,05 hektar eller mindre ska ingå i arealen om de tillsammans täcker högst 10 procent av blockets areal. För block där dessa element täcker mer än 10 procent men maximalt 30 procent av arealen ska arealen minskas med 20 procent. För block där dessa element täcker mer än 30 procent men maximalt 50 procent ska arealen minskas med 40 procent. Sammanhängande områden med element som var för sig är 0,05 hektar eller mindre men tillsammans täcker mer än 50 procent av arealen får inte ingå i blocket. Om storleken på ett enskilt element är större än 0,05 hektar får det inte ingå i blocket. (

text: SJVFS 2015:42

text: Minsta skiftesstorlek

text: För att stödrätter ska tilldelas eller stöd lämnas för de arealbaserade stöden ska ett jordbruksskifte vara minst 0,10 hektar. Undantag från första stycket gäller för skiften som ligger i direkt anslutning till ett annat skifte med gårdsstödsberättigande gröda på samma block. Den totala arealen för blocket får dock inte understiga 0,10 hektar.

text: Mark där jordbruksverksamheten upphör

text: Jordbruksmark upphör att vara stödberättigande när markarbeten för en permanent förändring till annat än jordbruksmark påbörjas på skiftet. På skiften som används för produktion det aktuella året, upphör stödberättigandet på den yta där markarbetet utförs. På skiften som inte används för produktion, upphör stödberättigandet på den del av skiftet där markanvändningen ska förändras permanent.

text: Aktivitetskrav på jordbruksmark

text: På all jordbruksmark ska det årligen utföras aktiv jordbruksverksamhet. Vid behov ska åtgärder vidtas för att hindra försumpning av åkermark. Jordbruksmarken ska vara synbart påverkad av den aktiva jordbruksverksamheten senast den 31 oktober, det år verksamheten ska utföras. Undantag från första stycket: 1. Betesmark, slåtteräng och fäbodbete som ingår i ett miljöersättningsåtagande, får skötas genom aktiv jordbruksverksamhet vartannat år. 2. Åkermark som läggs i träda och sådana buffertområden och åkerrenar som avses i 27 c §, behöver inte skötas genom aktiv jordbruksverksamhet under det första året som träda eller buffertområde och åkerren. 3. Mark som ingår i ett miljöersättningsåtagande för skyddszoner får istället hållas i ett skick som bevarar förmågan att begränsa läckage av växtnäring och bekämpningsmedel. (

text: SJVFS 2017:33

text: Aktiv jordbrukare – inte obetydlig jordbruksverksamhet

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:9

text: God Jordbrukshävd och goda miljöförhållanden

text: Jordbrukare som bevattnar jordbruksmark ska följa det tillståndsförfarande som finns om begränsningar som gäller uttag och användning av vatten för bevattningsändamål enligt

text: 11 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: . Dessa jordbrukare ska även följa de eventuella villkor i befintliga tillstånd som redan har lämnats.

text: Gödsel får inte spridas på jordbruksmark närmare än två meter från jordbruksmarkens kant som gränsar till vattendrag eller sjö. Första stycket gäller inte den gödsel som djuren själva tillför marken när de går på bete.

text: Jordbrukare ska vidta åtgärder för att förebygga att grundvatten förorenas av farliga ämnen som förtecknas i bilagan till rådets direktiv av den 17 december 1979 om skydd för grundvatten mot förorening genom vissa farliga ämnen (

text: ) . Att vidta åtgärder innebär att inte släppa ut de farliga ämnena direkt i grundvatten. Det innebär också att förhindra indirekt förorening genom att förvara och hantera ämnena på ett sätt så att de inte riskerar att läcka till mark.

text: Jordbrukare som omfattas av

text: 11 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket ska hålla åkermark bevuxen i enlighet med den bestämmelsen. Dessutom gäller 29-34 §§ i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring.

text: Åkermark med mer än 20 procent lutning i direkt anslutning till hav, sjö eller vattendrag ska vara bevuxen under perioden 15 september–15 februari varje år. Detta gäller åkermark inom känsliga områden enligt

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket och 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring. Åkermark som lämnats obearbetad efter skörd räknas som bevuxen.

text: Det är förbjudet att bränna stubbåker. Undantag gäller om bränningen är av växtskyddsskäl. Bränning av växtskyddsskäl får endast ske efter att länsstyrelsen lämnat dispens. (

text: SJVFS 2017:33

text: De tvärvillkorselement som finns på åkermarken i området med tvärvillkorselement och som räknas upp i bilaga 2 ingår i den stödberättigande arealen. Dessa tvärvillkorselement får inte aktivt skadas eller tas bort. Solitärträden ska omges av en minst två meter bred zon där jorden inte får bearbetas. Småvattnen får inte användas för tippning. Undantag från första stycket gäller om ett tvärvillkorselement får tas bort genom dispens lämnad i enlighet med

text: miljöbalken (1998:808)

text: eller

text: kulturmiljölagen (1988:950)

text: . För dessa fall gäller eventuella villkor i dispensen. För solitärträden enligt bilaga 2 ska jordbrukaren följa bestämmelserna i

text: 4 § artskyddsförordningen (2007:845)

text: gällande fåglar under fåglarnas häcknings- och uppfödningsperiod. (

text: SJVFS 2015:42

text: Varningssystemet

text: Varningssystemet i enlighet med

text: artikel 99.2 i förordning (EU) nr 1306/2013

text: ska tillämpas.

text: 11 Direktivet är upphävt men bilagan enligt den sista versionen ska användas för den här bestämmelsen. 12 EUT L 347, 20.12.2013, s. 549 (Celex 32013R1306).

text: Landskapselement i åkermark

text: Landskapselement i åkermark som traditionellt är en del av goda jordbruksmetoder och gott markutnyttjande får ingå i den stödberättigande arealen, förutsatt att deras bredd inte överstiger två meter.

text: GÅRDSSTÖD OCH STÖDRÄTTER

text: Användande av stödrätter

text: De stödrätter som en jordbrukare innehar sista ansökningsdag ska ses som deklarerade i ansökan om utbetalning av gårdsstöd. De stödrätter som jordbrukaren får ur nationella reserven det aktuella året ska ses som deklarerade i ansökan om utbetalning av gårdsstöd. De stödrätter som överförs till en jordbrukare efter sista ansökningsdag ska ses som tillagda i ansökan om utbetalning av gårdsstöd. Stödrätter som en jordbrukare för över till någon annan efter sista ansökningsdag ses som borttagna från överlåtarens ansökan om gårdsstöd. Efter sista ändringsdag påverkar inte stödrättsöverföringar ansökningar om utbetalning av gårdsstöd det aktuella året. Om den ansökta arealen som ger rätt till stöd är mindre än antalet stödrätter ska de stödrätter med högst värde användas först. Om stödrätter är värda lika mycket ska de stödrätter med lägst ordningsnummer användas först. En jordbrukare får anmäla att stödrätterna ska användas i en annan ordning.

text: Stödrätter som upphör att gälla år 2015

text: Datumet för avstämning av arealinnehav, i samband med att överskott av stödrätter upphör att gälla, är sista ansökningsdag år 2015.

text: Om stödrätter i jordbrukarens innehav är värda lika mycket tas i första hand stödrätter som har den minsta arealen bort. I andra hand tas stödrätter med högst ordningsnummer bort.

text: Indragning av oanvända stödrätter

text: Det antal stödrätter som jordbrukaren inte använt i sin gårdsstödsutbetalning under två år i rad dras in till nationella reserven i enlighet med

text: artikel 31.1

text: (b) i förordning

text: (EU) nr 1307/2013

text: Nationella reserven

text: En ansökan om tilldelning av stödrätter ur den nationella reserven ska omfatta minst 0,10 hektar stödberättigande jordbruksmark. (

text: SJVFS 2015:42

text: Tilldelning från den nationella reserven kan ske till jordbrukare som söker gårdsstöd. Dessa ska sakna stödrätter för mark som berättigar till tilldelning enligt

text: Artikel 21.4 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: (EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307)). 14 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307).

text: nedan. De ska inte sakna stödrätter på grund av att de har fört över stödrätter till en annan jordbrukare under det aktuella stödåret utan att mark har följt med. Utöver den tilldelning som måste beviljas i enlighet med

text: artikel 30 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: , ska, i mån av medel, tilldelning ske för 1. betesmarker och slåtterängar som har blivit godkända för gårdsstöd och registrerats i Jordbruksverkets blockdatabas från och med år 2014 och 2. jordbruksmark som återställts efter markarbeten för infrastruktur av offentlig karaktär. Vid tilldelning för betesmark och slåtteräng tilldelas högst det antal stödrätter som motsvarar ytan på den mark som tillkommit i blockdatabasen från och med 2014. För att ett block ska ingå i ansökan ska den registrerade ökningen av blockets godkända areal vara minst 0,10 hektar. Marken kan tilldelas stödrätter en gång. Vid tilldelning för jordbruksmark som återställts efter markarbeten för anläggning av infrastruktur av offentlig karaktär tilldelas högst det antal stödrätter som motsvarar den yta som med anledning av anläggningsarbetet inte var stödberättigande under två år i rad eller mer. Med offentlig karaktär menas främst anläggningsarbeten där annan än dåvarande stödsökande var initiativtagare och beställare av infrastrukturen. Jordbruksverket kan bevilja en linjär höjning av värdet på alla stödrätter när överskottet i den nationella reserven, efter tilldelningar enligt ovan, bedöms vara tillräckligt stort. (

text: SJVFS 2015:42

text: Efter en tilldelning enligt EU:s förordningar, beviljas i första hand en full tilldelning för de betesmarker och slåtterängar som tillkommit i Jordbruksverkets blockdatabas från och med 2014. Vid en brist på medel får Jordbruksverket reservera ett belopp som säkerställer att en sådan tilldelning som måste ske enligt

text: kan genomföras. Därefter görs en proportionell tilldelning för så mycket mark som medlen räcker till det aktuella året. Om värdet i den nationella reserven inte räcker till det aktuella året kan sådan mark som inte får stödrätter användas i en ny ansökan året efter. Vid ett överskott på medel efter att alla tilldelningar har gjorts överförs, vid behov och i första hand, medel till stödet till unga jordbrukare. Om ingen överföring behöver göras till stödet till unga jordbrukare, eller om det fortfarande finns ett överskott efter en sådan överföring, sker tilldelning till alla stödrättsinnehavarna om Jordbruksverket bedömer att överskottet är tillräckligt stort. (

text: SJVFS 2015:42

text: ÖVRIGA DIREKTSTÖD

text: Förgröningsstöd

text: Diversifiering av grödor

text: Reglerna om gröddiversifiering som anges i

text: artikel 44.3 d i förordning (EU) nr 1307/2013

text: ska gälla de jordbrukare som har huvuddelen av sin jordbruksmark i stödområdena 1-5 i bilaga 2 i förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. (

text: SJVFS 2017:33

text: 15 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 16 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 17 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307).

text: Jordbrukare som har huvuddelen av sin jordbruksmark i stödområdena 1-5 i bilaga 2 i förordningen (

text: ) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder ska uppfylla kraven i

text: artikel 44.1 i förordning (EU) nr 1307/2013

text: från och med den 1 juni till och med den 31 juli. Jordbrukare som har huvuddelen av sin jordbruksmark utanför stödområdena 1-5 i bilaga 2 i förordningen (

text: från och med den 1 maj till och med den 30 juni. (

text: SJVFS 2017:33

text: Arealer med ekologiskt fokus

text: Jordbrukare som har huvuddelen av sin jordbruksmark i områden som omfattas av ett undantag för områden med stor andel skog är undantagna kravet på att ha arealer med ekologiskt fokus. (

text: SJVFS 2017:33

text: Jordbrukare som anmäler träda eller blommande träda som arealer med ekologiskt fokus ska hålla marken utanför produktion minst från och med den 1 januari till och med den 15 juli under stödåret. Jordbrukare som anmäler blommande träda som arealer med ekologiskt fokus ska ha minst en av grödorna i bilaga 6 etablerade på arealen genom sådd. Grödorna ska vara dominerande på arealen när de är etablerade. Grödorna alsikeklöver, rödklöver och vitklöver får inte vara etablerade i renbestånd. (

text: SJVFS 2018:9

text: Jordbrukare som anmäler buffertområden och åkerrenar som arealer med ekologiskt fokus ska under stödåret 1. anlägga buffertområdena och åkerrenenarna på den yttersta odlingsbara arealen som i normala fall kan sås längs med skiftesgränserna, 2. hålla buffertområdena och åkerrenarna utanför produktion till och med den 31 juli under ansökansåret, med undantag för de skiften som höstsås, då får buffertområdena och åkerrenarna brytas inför sådden av nästa års gröda, 3. se till att buffertområdena och åkerrenarna är tydligt avgränsade eller tydligt urskiljbara från växtligheten på den omkringliggande åkermarken som jordbrukaren själv förfogar över samt 4. se till att huvudgrödan som odlas på skiftet utgör den övervägande delen av skiftets areal. Jordbrukarna ska inte anlägga buffertområdena och åkerrenenarna på eller längs med de skiften med träda som jordbrukaren själv förfogar över, eller längs med de skiften där jordbrukaren söker utbetalning av en miljöersättning för skyddszon. (

text: SJVFS 2017:33

text: Jordbrukare som anmäler salix som arealer med ekologiskt fokus får inte använda mineralgödselmedel eller växtskyddsmedel på odlingen förutom det första året grödan odlas. (

text: SJVFS 2017:33

text: Jordbrukare som anmäler arealer med växttäcke och fånggrödor som arealer med ekologiskt fokus ska under stödåret

text: 18 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 19 EUT L 347, 20.12.2013, s. 608 (Celex 32013R1307). 20

text: 23 a § förordningen (2014:1101)

text: om EU:s direktstöd för jordbrukare.

text: 1. etablera arealerna med växttäcke genom en insådd av gräs, vallfröer eller en blandning av dessa i huvudgrödan eller 2. etablera fånggrödorna med en blandning av minst två av grödorna i bilaga 3 senast den 1 september. Jordbrukarna får bryta arealerna med växttäcke och fånggrödorna efter den 31 oktober under stödåret. Jordbrukarna ska inte etablera arealerna med växttäcke och fånggrödorna på skiften som de söker utbetalning av miljöersättningen för minskat kväveläckage på. (

text: SJVFS 2017:33

text: De godkända kvävefixerande grödorna som kan användas som arealer med ekologisk fokus är ärter, konservärter, bönor, sötlupin, vicker, kikärter, lusern och klöver. Dessa grödor, utom konservärter, får brytas efter den 31 juli under stödåret. (

text: SJVFS 2017:33

text: För ansökningsåret 2018 får mark i träda betraktas som en skild gröda och som areal med ekologiskt fokus, även om marken har betats eller skördats för produktionsändamål. (

text: SJVFS 2018:22

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2017:33

text: Betesmark och slåtteräng i Natura 2000-område

text: Gårdsstödsberättigande betesmarker och slåtterängar som ligger i Natura 2000områden och som för förgröningsstödet klassats som miljömässigt känsliga permanenta gräsmarker får endast ställas om till annan användning om den ändrade användningen är förenlig med bevarandeplanen för det aktuella Natura 2000-området. (

text: SJVFS 2016:41

text: Nötkreatursstöd

text: Nötkreatursstödet baseras på det djurinnehav under räkningsperioden som har rapporterats till det Centrala nötkreatursregistret (CDB). Stödets storlek bestäms av det antal dagar ett djur har hållits på den produktionsplats eller de produktionsplatser som företaget har anmält. Antalet dagar räknas från och med dagen efter djuret har passerat 12 månaders ålder. Det djur som avses i första stycket ska uppfylla stödvillkoren i

text: 29 § tredje stycket förordningen (2014:1101)

text: om EU:s direktstöd för jordbrukare från och med första dagen på räkningsperioden. För den första stödperioden är räkningsperioden för djurinnehavet den 1 januari 2015 till och med den 31 juli 2015. Därefter är räkningsperioden återkommande den 1 augusti till och med den 31 juli med start den 1 augusti 2015. Referensåret för Nötkreatursstödet är den 1 augusti 2010 till och med den 31 juli 2011. I den mån stödformen blir översökt i relation till antalet djur referensåret, reduceras stödet per djur i relation till hur stor översökningen är. Bison med raskod 90 och jak med raskod 93 omfattas inte av nötkreatursstöd. (

text: SJVFS 2016:41

text: 21 I enlighet med kommissionens genomförandebeslut av den 14 augusti 2018 om tillåtelse att bevilja undantag från Europaparlementets och

text: rådets förordning (EU) nr 1307/2013

text: och från kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 639/2014

text: vad gäller genomförandet av vissa villkor angående förgröningsstödet för ansökningsåret 2018 i Danmark, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Portugal, Finland och Sverige.

text: Om djuret anländer till en produktionsplats samma dag som den lämnat en annan produktionsplats, ska djuret tillgodoräknas den produktionsplats som den lämnar. Den som har anmält produktionsplatsen som djuret anländer till ska räkna efterföljande dag till sin räkningsperiod. (

text: SJVFS 2015:14

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2015:4

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2015, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:4

text: ) om direktstöd ska upphöra att gälla. Äldre bestämmelser gäller dock för ansökningar som avser stödåret 2014 eller tidigare år

text: Denna författning träder i kraft den 12 mars 2015 och gäller från och med stödåret 2015.

text: Denna författning träder i kraft den 11 maj 2015. Bestämmelserna i 9 a, 29 och 30 §§ samt bilaga 2 gäller från och med stödåret 2015.

text: Denna författning träder i kraft den 7 januari 2016 och gäller från och med stödåret 2016. Den vallinsådd som jordbrukaren sått in som ekologisk fokusareal under hösten 2015 omfattas inte av bestämmelsen i 28 § p. 4, enligt vilken vallinsådden ska bestå av blandningar.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2017.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2018.

text: Denna författning träder i kraft 7 juli 2018 och gäller från och med stödåret 2018.

text: Denna författning träder i kraft den 13 oktober 2018 och gäller från och med stödåret 2018.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Anna Irani (Stödregelenheten)

text: SJVFS 2015:4

text: SJVFS 2015:14

text: SJVFS 2015:42

text: SJVFS 2016:41

text: SJVFS 2017:33

text: SJVFS 2018:9

text: . 28

text: SJVFS 2018:22

text: Bilaga 1

text: LANDSKAPSELEMENT I BETESMARK OCH SLÅTTERÄNG

text: Landskapselement Definition Punktelement

text: Byggnadsgrund En högst 200 kvadratmeter stor byggnadsgrund eller byggnad utan fungerande tak som hör samman med tidigare markanvändning/ hushållning. Grunden består av en eller flera tydliga grundstenar eller hörnstenar samt eventuellt spismursröse. Marken innanför grundens ytterväggar inkluderas.

text: Fornlämning Fornlämningar enligt

text: kulturmiljölagen (1988:950)

text: och som är ovan jord.

text: Odlingsröse, stentipp Odlingssten samlad i rösen eller tippar.

text: Linjeelement

text: Stenmur Murarna är uppförda i ursprungligt syfte att hägna in eller stänga ute boskap eller att avgränsa brukningsenheter. Muren är ursprungligen upplagd med huvudsakligen flera skikt sten.

text: Öppet dike Öppet, i huvudsak anlagt, dike för dränering. Diket är vattenförande någon del av året.

text: SJVFS 2015:4

text: Bilaga 2

text: TVÄRVILLKORSELEMENT I ÅKERMARK I OMRÅDET MED TVÄRVILLKORSELEMENT

text: Tvärvillkorselement Definition

text: Solitärträd Enstaka fristående lövträd helt omgivet av åkermark. Trädet ska ha en kronvidd om minst 5 meter. Avstånd till fältkant ska vara minst 10 meter från stammen. Avstånd till närmaste tvärvillkorselement ska vara minst 10 m från stammen till elementet. Två eller flera stammar som växer intill varandra på en yta mindre än 1 m² räknas som ett träd. Småvatten Mindre vattensamling helt omgiven av åkermark. Småvattnet är anlagt, alternativt utgörs av en naturlig vattensänka. Arealen ska vara mindre än 0,10 hektar (1000 m²). Småvattnet ska ständigt hålla ytvatten eller fuktig markyta. Omgivande slänt från åkern inkluderas i arealen. Öppet dike Öppet, i huvudsak anlagt dike för dränering av åkermark beläget i åkermark eller mellan angränsande åkermarksblock. För att åkermarksblocken ska räknas som angränsande ska avståndet från dikets mittlinje i snitt vara maximalt 5 meter till vardera åkerkanten. Diken där vattenspegeln överstiger 6 meters bredd omfattas inte av bestämmelsen i 16 §. Diket ska i sin helhet vara minst 0,5 meter brett i snitt, mätt vid släntkanten och minst 0,3 meter djupt i snitt. Stenmur Muren är ursprungligen upplagd med huvudsakligen flera skikt sten och belägen i åkermark eller mellan angränsande åkermarksblock. För att åkermarksblocken ska räknas som angränsande ska avståndet från stenmurens mittlinje i snitt vara maximalt 5 meter till vardera åkerkanten.

text: SJVFS 2015:42

text: Bilaga 3

text: GODKÄNDA GRÖDOR FÖR EKOLOGISKA FOKUSAREALEN FÅNGGRÖDA

text: Beta Blodklöver Bovete Havre (vår) Honungsört Korn (vår) Oljerättika Persisk klöver Purrhavre Rajgräs Raps (vår) Rybs (vår) Råg (vår) Rågvete (vår) Rättika Solros Subklöver Sudangräs Tagetes Vete (vår) Vicker Vitsenap Ärt (

text: SJVFS 2017:33

text: Bilaga 4

text: OMRÅDEN MED TVÄRVILLKORSELEMENT

text: Område Församling per den 31 december 1999

text: Abild slättbygden Abild Acklinga Acklinga Adolf Fredrik Adolf Fredrik Adolfsberg Adolfsberg Alfshög Alfshög Alingsås slättbygden Alingsås Allerum Allerum Allhelgona Allhelgona Almby Almby Alsike Alsike Alstad Alstad Altuna Altuna Anderslöv Anderslöv Angarn Angarn Annelöv Annelöv Appuna Appuna Arboga landsförsamling norra del Arboga landsförsamling Arboga stadsförsamling norra del Arboga stadsförsamling Arby Arby Arrie Arrie Asarum slättbygden Asarum Asige slättbygden Asige Ask Ask Ask Ask Askeby Askeby Asker slättbygden Asker Askome slättbygden Askome Asmundtorp Asmundtorp Aspö Aspö Augerum slättbygden Augerum Axberg Axberg Backa Backa Baldringe Baldringe Balingsta Balingsta Balkåkra Balkåkra Baltak Baltak Bankekind Bankekind Bara Bara Barkarby Barkarby

text: Barkåkra Barkåkra Barne-Åsaka Barne-Åsaka Barsebäck Barsebäck Benestad Benestad Berg Berg Berga Berga Bergshammar Bergshammar Bergsjön Bergsjön Bettna Bettna Billeberga Billeberga Billinge södra del Billinge Binneberg Binneberg Biskopsgården Biskopsgården Biskopskulla Biskopskulla Bitterna Bitterna Bjuv Bjuv Bjälbo Bjälbo Bjärby Bjärby Bjäresjö Bjäresjö Bjärred Bjärred Bjärshög Bjärshög Björka Björka Björkeberg Björkeberg Björkekärr Björkekärr Björklinge östra del Björklinge Björksta Björksta Björkvik östra del Björkvik Björnekulla Björnekulla Björnlunda Björnlunda Björskog Björskog Björsäter Björsäter Blacksta Blacksta Blentarp Blentarp Bodarp Bodarp Boglösa Boglösa Bollerup Bollerup Bolshög Bolshög Bolstad Bolstad Bonderup Bonderup Boo Boo Borgunda Borgunda Borlunda-Skeglinge Borlunda-Skeglinge Borrby-Östra Hoby Borrby-Östra Hoby Borrie Borrie

text: Bosarp Bosarp Bosjökloster södra del Bosjökloster Botkyrka Botkyrka Brandstad Brandstad Bred Bred Bredsäter Bredsäter Bro Bro Broby Broby Bromma Bromma Bromma Bromma Brunnby Brunnby Brunneby Brunneby Brunnhem Brunnhem Brunnsbo Brunnsbo Brålanda Brålanda Bråttensby Bråttensby Bräkne-Hoby slättbygden Bräkne-Hoby Brämaregården Brämaregården Brännkyrka Brännkyrka Bunkeflo Bunkeflo Burlöv Burlöv Bårslöv Bårslöv Bäck Bäck Bäckebol Bäckebol Bälinge Bälinge Bällefors Bällefors Bäreberg Bäreberg Böja Böja Börje Börje Börringe Börringe Bösarp Bösarp Dagsberg fastlandsdel Dagsberg Dagstorp Dagstorp Dala Dala Dalby Dalby Dalby Dalby Dalköpinge Dalköpinge Danderyd Danderyd Danmark Danmark Degeberga Degeberga Dimbo-Ottravad Dimbo-Ottravad Dingtuna Dingtuna Drothem Drothem Dörby Dörby

text: Ed Ed Edestad Edestad Edsberg Edsberg Edsvära västra del Edsvära Eftra Eftra Eggvena Eggvena Ek Ek Ekby Ekby Ekeby Ekeby Ekeby Ekeby Ekebyborna Ekebyborna Ekerö Ekerö Ekeskog Ekeskog Eldsberga Eldsberga Eling Eling Elleholm Elleholm Emmislöv Emmislöv Engelbrekt Engelbrekt Enhörna fastlandsdel Enhörna Enköping Enköping Enköpings-Näs Enköpings-Näs Enskede Enskede Enåsa Enåsa Eriksfält Eriksfält Erikstad Erikstad Erska Erska Ervalla Ervalla Eskilstorp Eskilstorp Eskilstuna fors Eskilstuna fors Eskilstuna kloster Eskilstuna kloster Eslöv Eslöv Essinge Essinge Essunga Essunga Everlöv Everlöv Everödsbygden Everödsbygden Falkenberg Falkenberg Falköping Falköping Falsterbo Falsterbo Farhult Farhult Farsta Farsta Felestad Felestad Fellingsbro södra del Fellingsbro Filborna Filborna Fittja Fittja

text: Fivelstad Fivelstad Fjälkestad Fjälkestad Fjälkinge Fjälkinge Fjärestad Fjärestad Fjärås västra del Fjärås Flakeberg Flakeberg Flemingsberg Flemingsberg Fleninge Fleninge Flistad Flistad Flistad Flistad Flo Flo Floda södra del Floda Fornåsa Fornåsa Fors Fors Forsby Forsby Forshem Forshem Fosie Fosie Fredsberg Fredsberg Fresta Fresta Fridene Fridene Fridlevstad södra del Fridlevstad Friel Friel Friggeråker Friggeråker Frillestad Frillestad Frustuna Frustuna Främmestad Främmestad Frändefors Frändefors Fränninge Fränninge Fröslunda Fröslunda Frösthult Frösthult Frösunda Frösunda Frösve Frösve Fuglie Fuglie Fullestad Fullestad Fullösa Fullösa Funbo Funbo Furingstad Furingstad Fyrunga Fyrunga Fågeltofta Fågeltofta Fåglum Fåglum Fägre Fägre Färed Färed Färingsö Färingsö Färlöv Färlöv

text: Fölene Fölene Förkärla fastlandsdel Förkärla Förlösa-Kläckeberga Förlösa-Kläckeberga Förslöv västra del Förslöv Gamla Uppsala Gamla Uppsala Gammalkil norra del Gammalkil Gammalstorp Gammalstorp Genarp Genarp Gessie Gessie Gestad Gestad Getinge Getinge Gideonsberg Gideonsberg Gillberga Gillberga Gillstad Gillstad Giresta Giresta Gislöv Gislöv Gistad Gistad Gladsax Gladsax Glanshammar Glanshammar Glemminge Glemminge Glumslöv Glumslöv Gottsunda Gottsunda Grevbäck Grevbäck Grevie västra del Grevie Grimeton slättbygden Grimeton Grinstad Grinstad Gryt Gryt Gryta Gryta Gräve Gräve Grödinge Grödinge Grönby Grönby Gualöv Gualöv Gudhem Gudhem Gudmuntorp Gudmuntorp Gumlösa Gumlösa Gunnarsnäs Gunnarsnäs Gustav Adolf Gustav Adolf Gustav Vasa Gustav Vasa Gylle Gylle Gårdeby Gårdeby Gårdstånga-Holmby Gårdstånga-Holmby Gåsinge-Dillnäs södra del Gåsinge-Dillnäs Gällersta Gällersta Gärdhem Gärdhem

text: Gärdslöv Gärdslöv Gödestad Gödestad Görslöv Görslöv Gösslunda Gösslunda Götalunden Götalunden Göteborgs Annedal Göteborgs Annedal Göteborgs Carl Johan Göteborgs Carl Johan Göteborgs domkyrkoförsamling Domkyrkoförs. i Göteborg Göteborgs Haga Göteborgs Haga Göteborgs Johanneberg Göteborgs Johanneberg Göteborgs Masthugg Göteborgs Masthugg Göteborgs Oscar Fredrik Göteborgs Oskar Fredrik Göteborgs sankt Pauli Göteborgs s:t Pauli Göteborgs Vasa Göteborgs Vasa Götene Götene Götlunda Götlunda Götlunda Götlunda Hacksta Hacksta Hackvad Hackvad Haga Haga Hagby Hagby Hagby Hagby Hagebyhöga Hagebyhöga Hagelberg Hagelberg Hallsberg slättbygden Hallsberg Hallstahammar Hallstahammar Halltorp fastlandsdel Halltorp Halmstad Halmstad Hammarby Hammarby Hammarlunda Hammarlunda Hammarlöv Hammarlöv Hammenhög Hammenhög Hangelösa Hangelösa Hanhals fastlandsdel Hanhals Hannas Hannas Haraker Haraker Hardeberga Hardeberga Hardemo Hardemo Harlösa Harlösa Harplinge Harplinge Hassle Hassle Hasslösa Hasslösa Hasslöv slättbygden Hasslöv Heda Heda

text: Hedeskoga Hedeskoga Hedvig Eleonora Hedvig Eleonora Helga trefaldighet Helga trefaldighet Helgeand Helgeand Heliga korset Heliga korset Helsingborgs Gustav Adolf Helsingborgs Gustav Adolf Helsingborgs Maria Helsingborgs Maria Hemmesdynge Hemmesdynge Herrberga Herrberga Herrestad Herrestad Herrljunga Herrljunga Hidinge slättbygden Hidinge Himmeta Himmeta-bro Hjo Hjo Hjortsberga Hjortsberga Hjälsta Hjälsta Hjälstad Hjälstad Hjärnarp västra del Hjärnarp Hjärsås södra del Hjärsås Hofterup Hofterup Hogstad Hogstad Hol Hol Holm Holm Holm Holm Holm Holm Holmestad Holmestad Horn Horn Horred Horred Hossmo fastlandsdel Hossmo Hov Hov Hov västra del Hov Hovby Hovby Hovsta Hovsta Hubbo Hubbo Huddinge Huddinge Hunnestad Hunnestad Hurva Hurva Husaby Husaby Husby-Långhundra Husby-Långhundra Husby-Rekarne norra del Husby-Rekarne Husby-Sjutolft Husby-Sjutolft Husby-Ärlinghundra Husby-Ärlinghundra Husie Husie Hyby Hyby

text: Hyllie Hyllie Hyringa Hyringa Håbo-Tibble Håbo-Tibble Håle Håle Hångsdala Hångsdala Håtuna Håtuna Hägersten Hägersten Häggeby Häggeby Häggesled Häggesled Hällby Hällby Hällestad Hällestad Hällum Hällum Händene Händene Härad norra del Härad Häradshammar fastlandsdel Häradshammar Härjevad Härjevad Härkeberga Härkeberga Härlanda Härlanda Härnevi Härnevi Härslöv Härslöv Hässelby Hässelby Hässlunda Hässlunda Hög Hög Högalid Högalid Höganäs Höganäs Högby Högby Högestad Högestad Högsbo Högsbo Högseröd Högseröd Högstena Högstena Höja Höja Hököpinge Hököpinge Hölö fastlandsdel Hölö Hömb Hömb Hörby västra del Hörby Hörup Hörup Ignaberga Ignaberga Ilstorp Ilstorp Ingelstorp Ingelstorp Irsta Irsta Istorp Istorp Ivetofta Ivetofta Ivö Ivö Jakobsberg Jakobsberg

text: Jonstorp Jonstorp Julita fastlandsdel Julita Jumkil Jumkil Jung Jung Jämjö slättbygden Jämjö Järlåsa Järlåsa Järn Järn Järpås Järpås Järrestad Järrestad Järstad Järstad Kafjärden norra del fastlandsdel Kafjärden Kafjärden södra del, Barva Kafjärden Kaga Kaga Kallhäll Kallhäll Kalmar Kalmar Kalmar domkyrkoförsamling Kalmar domkyrkoförsamling Kalmar sankt Johannes Kalmar s:t Johannes Karaby Karaby Karleby Karleby Karlshamn fastlandsdel Karlshamn Karlskrona stadsförsamling Karlskrona stadsförsamling Katarina Katarina Katrineholm Katrineholm Katslösa Katslösa Kattarp Kattarp Kestad Kestad Kiaby Kiaby Kil slättbygden Kil Kila Kila Kila norra del Kila Kimstad Kimstad Kinne-Vedum Kinne-Vedum Kirseberg Kirseberg Kista Kista Kivik Södra Mellby Kleva-Sil Kleva-Sil Klippan västra del Klippan Klockrike Klockrike Knislinge Knislinge Knista slättbygden Knista Knivsta Knivsta Knästorp Knästorp Kolbäck Kolbäck Kolsva slättbygden Kolsva

text: Konga södra del Konga Konungsund Konungsund Korsberga Korsberga Kortedala Kortedala Kristianstads heliga trefaldighet Kristianstads heliga trefaldighet Kropp Kropp Kräcklinge Kräcklinge Kuddby Kuddby Kulla Kulla Kulladal Kulladal Kullerstad Kullerstad Kullings-skövde Kullings-skövde Kumla Kumla Kumla Kumla Kumla Kumla Kung Karl Kung Karl Kungsbacka Kungsbacka Kungs-Barkarö Kungs-Barkarö Kungsholm Kungsholm Kungs-husby fastlandsdel Kungs-husby Kungslena Kungslena Kungsåra Kungsåra Kungsängen-Västra Ryd fastlandsdel Kungsängen-Västra Ryd Kverrestad Kverrestad Kvibille Kvibille Kvidinge Kvidinge Kviinge Kviinge Kvillinge Kvillinge Kvistbro östra del Kvistbro Kvistofta Kvistofta Kvänum Kvänum Kymbo västra del Kymbo Kyrkoköpinge Kyrkoköpinge Kyrkås Kyrkås Kågeröd Kågeröd Kållands-Åsaka Kållands-Åsaka Kårsta Kårsta Källby Källby Källs-Nöbbelöv Källs-Nöbbelöv Källstad Källstad Källstorp Källstorp Kälvene Kälvene Kärna Kärna Kärrbo fastlandsdel Kärrbo

text: Kävlinge Kävlinge Köping Köping Köpinge Köpinge Lackalänga-Stävie Lackalänga-Stävie Lagga Lagga Laholm Laholm Landa Landa Landeryd Landeryd Landskrona Landskrona Larv norra del Larv Laske-Vedum Laske-Vedum Lavad Lavad Ledberg Ledberg Ledsjö Ledsjö Leksberg Leksberg Lekåsa Lekåsa Lena Lena Lena-Bergstena Lena-Bergstena Lerbo Lerbo Levene Levene Lextorp Lextorp Lid Lid Lidingö Lidingö Lidköping Lidköping Lilla Beddinge Lilla Beddinge Lilla Harrie Lilla Harrie Lilla Isie Lilla Isie Lillkyrka Lillkyrka Lillkyrka fastlandsdel Lillkyrka Lillkyrka-Ödeby Lillkyrka-Ödeby Limhamn Limhamn Lindberg fastlandsdel Lindberg Lindärva Lindärva Linköpings Berga Linköpings Berga Linköpings domkyrkoförsamling Linköpings domkyrkoförsamling Linköpings Johannelund Linköpings Johannelund Linköpings Ryd Linköpings Ryd Linköpings sankt Lars Linköpings s:t Lars Linköpings Skäggetorp Linköpings Skäggetorp Lista Lista Listerby fastlandsdel Listerby Litslena Litslena Ljung södra del Ljung Ljungby Ljungby

text: Ljungby fastlandsdel Ljungby Locketorp Locketorp Lomma Lomma Long Long Lovö fastlandsdel Lovö Ludgo-Spelvik Ludgo-Spelvik Lugnås Lugnås Lunda norra del Lunda Lundby fastlandsdel Lundby Lunds allhelgona Lunds allhelgonaförs. Lunds domkyrkoförsamling Lunds domkyrkoförs. Lyby Lyby Långtora Långtora Låssa fastlandsdel Låssa Låstad Låstad Läby Läby Längbro Längbro Längjum Längjum Längnum Längnum Lännäs västra del Lännäs Lästringe Lästringe Löddeköpinge Löddeköpinge Löderup Löderup Lönsås Lönsås Lösen slättbygden Lösen Löt Löt Lövestad Lövestad Maglarp Maglarp Maglehem Maglehem Magra Magra Malma Malma Malmö sankt Johannes Malmö s:t Johannes Malmö sankt Pauli Malmö s:t Pauli Malmö sankt Petri Malmö s:t Petri Maria Magdalena Maria Magdalena Mariefred Mariefred Mariestad Mariestad Markim Markim Martin Luther Martin Luther Marum-Gerum Marum-Gerum Matteus Matteus Medåker Medåker Mellan-Grevie Mellan-Grevie Mellby Mellby

text: Mikael Mikael Mjällby fastlandsdel Mjällby Mjölby Mjölby Mo Mo Mofalla Mofalla Mogata fastlandsdel Mogata Morup Morup Mosjö Mosjö Motala slättbygden Motala Mularp Mularp Munka-Ljungby västra del Munka-Ljungby Munktorp Munktorp Munsö fastlandsdel Munsö Muskö huvudö Muskö Mölleberga Mölleberga Möllevången Möllevången Mörarp Mörarp Mörkö med broförbindelse Mörkö Mörrum fastlandsdel Mörrum Nacka Nacka Naum Naum Normlösa Normlösa Norra Björke Norra Björke Norra Fågelås Norra Fågelås Norra Härene Norra Härene Norra Kedum Norra Kedum Norra Nöbbelöv Norra Nöbbelöv Norra Sandby Norra Sandby Norra Skrävlinge Norra Skrävlinge Norra Strö Norra Strö Norra Vram Norra Vram Norra Vånga västra del Norra Vånga Norra Åsum Norra Åsum Norrby Norrby Norrbyås Norrbyås Norrköpings borg Norrköpings borg Norrköpings Hedvig Norrköpings Hedvig Norrköpings Matteus Norrköpings Matteus Norrköpings sankt Johannes Norrköpings s:t Johannes Norrköpings sankt Olai Norrköpings s:t Olai Norrsunda Norrsunda Norrvidinge Norrvidinge Nosaby Nosaby Nykil norra del Nykil

text: Nyköpings alla helgona Nyköpings alla helgona Nyköpings sankt Nicola Nyköpings s:t Nicolai Nylöse Nylöse Nymö Nymö Nynäshamn fastlandsdel Nynäshamn Nysätra Nysätra Näs Näs Näsby Näsby Näset fastlandsdel Näset Nässja Nässja Nättraby fastlandsdel Nättraby Nävertorp Nävertorp Odensala Odensala Odensvi södra del Odensvi Odensåker Odensåker Onslunda Onslunda Oppmanna Oppmanna Orkesta Orkesta Orlunda Orlunda Oscar Oscar Ottarp Ottarp Otterstad Otterstad Ova Ova Oxelösund Oxelösund Oxie Oxie Rackeby Rackeby Ramdala slättbygden Ramdala Ramsta Ramsta Ramsåsa Ramsåsa Rappestad Rappestad Rasbo Rasbo Raus Raus Ravlunda Ravlunda Rebbelberga Rebbelberga Remmene Remmene Reslöv Reslöv Revinge Revinge Rinkaby Rinkaby Rinkaby Rinkaby Risekatslösa Risekatslösa Rogslösa Rogslösa Romfartuna Romfartuna Rommele Rommele Ronneby slättbygden Ronneby

text: Runtuna Runtuna Ryda Ryda Ryssby fastlandsdel Ryssby Rystad Rystad Rytterne Rytterne Råby-Rekarne Råby-Rekarne Råby-Ripsa södra del Råby-Ripsa Råda Råda Råsunda Råsunda Räng Räng Ränneslöv Ränneslöv Rävinge Rävinge Röddinge Röddinge Rödeby södra del Rödeby Rök norra del Rök Rörum Rörum Sal Sal Sala Sala Saleby Saleby Salem Salem Saltsjöbaden fastlandsdel Saltsjöbaden Sankt Göran S:t Göran Sankt Hans S:t Hans Sankt Ibb S:t Ibb Sankt Johannes Johannes Sankt Laurentii S:t Laurentii Sankt Mikael S:t Mikael Sankt Nikolai S:t Nikolai Sankt Olof S:t Olof Sankt Olof S:t Olof Sankt Per S:t Per Sankt Peters Kloster S:t Peters kloster Sankt Staffan S:t Staffan Sankta Birgitta S:ta Birgitta Saxtorp Saxtorp Segerstad Segerstad Sevalla Sevalla Siene Siene Sigtuna Sigtuna Silvåkra Silvåkra Simlinge Simlinge Simris Simris Simrishamn Simrishamn Simtuna Simtuna

text: Sireköpinge Sireköpinge Sjögestad Sjögestad Sjörup Sjörup Skabersjö Skabersjö Skallmeja Skallmeja Skalunda Skalunda Skanör Skanör Skara domkyrkoförsamling Skara domkyrkoförs. Skarhult Skarhult Skarpnäck Skarpnäck Skarstad Skarstad Skeby Skeby Skegrie Skegrie Skepparslöv Skepparslöv Skeppsås Skeppsås Skepptuna Skepptuna Skerike Skerike Skivarp Skivarp Skogs-Tibble Skogs-Tibble Skokloster Skokloster Skrea Skrea Skultuna Skultuna Skummeslöv Skummeslöv Skurup Skurup Skuttunge Skuttunge Skånings-Åsaka Skånings-Åsaka Skårby Skårby Skällvik fastlandsdel Skällvik Skälvum Skälvum Skänninge Skänninge Skärholmen Skärholmen Skärkind Skärkind Sköldinge södra del Sköldinge Sköllersta norra del Sköllersta Skönberga Skönberga Skörstorp Skörstorp Skövde Skövde Slaka Slaka Slimminge Slimminge Slottsstaden Slottsstaden Slädene Slädene Slöinge Slöinge Slöta Slöta Smedstorp Smedstorp

text: Snårestad Snårestad Snöstorp Snöstorp Sofia Sofia Sofielund Sofielund Solberga Solberga Sollentuna Sollentuna Solna Solna Sorunda fastlandsdel Sorunda Spannarp Spannarp Sparlösa Sparlösa Sparrsätra Sparrsätra Spjutstorp Spjutstorp Spånga Spånga Stafsinge Stafsinge Stamnared Stamnared Stehag Stehag Steninge Steninge Stenkvista Stenkvista Stenstorp Stenstorp Stiby Stiby Stigtomta Stigtomta Stoby Stoby Stockholms domkyrkoförsamling Stockholms domkyrkoförsamling Stockholms stad Stockholms stad Stora Hammar Stora Hammar Stora Harrie Stora Harrie Stora Herrestad Stora Herrestad Stora Köpinge Stora Köpinge Stora Malm östra del Stora Malm Stora Mellby Stora Mellby Stora Mellösa Stora Mellösa Stora Råby Stora Råby Stora Åby norra del Stora Åby Strå Strå Stråvalla Stråvalla Strängnäs domkyrkoförsamling Strängnäs domkyrkoförsamling Strö Strö Strövelstorp Strövelstorp Styrstad Styrstad Sundals-Ryr Sundals-Ryr Sundbyberg Sundbyberg Sunnersberg Sunnersberg Suntak Suntak Surteby-Kattunga södra del Surteby-Kattunga

text: Svalöv Svalöv Svanshals Svanshals Svedala Svedala Sveneby Sveneby Svenstorp Svenstorp Sventorp Sventorp Svinnegarn Svinnegarn Svärta Svärta Svärtinge Svärtinge Sya Sya Synnerby Synnerby Säby Säby Sällstorp Sällstorp Särestad Särestad Särslöv Särslöv Sävare Sävare Södertälje Södertälje Södervidinge Södervidinge Söderåkra fastlandsdel Söderåkra Södra Fågelås Södra Fågelås Södra Härene Södra Härene Södra Kedum Södra Kedum Södra Kyrketorp Södra Kyrketorp Södra Lundby Södra Lundby Södra Sallerup Södra Sallerup Södra Sandby Södra Sandby Södra Åby Södra Åby Södra Åkarp Södra Åkarp Södra Åsum Södra Åsum Sölvesborg fastlandsdel Sölvesborg Söndrum fastlandsdel Söndrum Söne Söne Sörby Sörby Sövde Sövde Sövestad Sövestad Taxinge Taxinge Teda Teda Tengene Tengene Tensta södra del Tensta Tiarp Tiarp Tibro Tibro Tidaholm västra del Tidaholm Tidavad Tidavad Tierp norra del Tierp

text: Tillberga Tillberga Tillinge Tillinge Timmersdala Timmersdala Tingstad Tingstad Tirup Tirup Tofta Tofta Tolånga Tolånga Tomelilla Tomelilla Torbjörntorp Torbjörntorp Torekov Torekov Toresund Toresund Torn Torn Torpa Torpa Torpa Torpa Torrlösa Torrlösa Torshälla Torshälla Torstuna Torstuna Torsvi Torsvi Tortuna Tortuna Torö med bro Torö Tosterup Tosterup Tottarp Tottarp Tranum Tranum Tranås Tranås Trelleborg Trelleborg Trolle-ljungby fastlandsdel Trolle-ljungby Trollenäs Trollenäs Trollhättan Trollhättan Trosa stadsförsamling Trosa stadsförsamling Trosa-Vagnhärad fastlandsdel Trosa-Vagnhärad Tryde Tryde Trångsund Trångsund Tråvad Tråvad Träne Träne Träslöv Träslöv Trässberg Trässberg Trästena Trästena Trökörna Trökörna Trönninge Trönninge Tullinge Tullinge Tullstorp Tullstorp Tumba Tumba Tumbo Tumbo Tun Tun

text: Tuna norra del Tuna Turinge norra del Turinge Tveta östra del Tveta Tving södra del Tving Två systrar Två systrar Tvååker Tvååker Tygelsjö Tygelsjö Tynnered fastlandsdel Tynnered Tyresö fastlandsdel Tyresö Tysslinge slättbygden Tysslinge Tystberga-Bälinge fastlandsdel Tystberga-Bälinge Tåby Tåby Tådene Tådene Tåstarp västra del Tåstarp Täby Täby Täby Täby Täng Täng Tärna Tärna Tönnersjö västra del Tönnersjö Töreboda Töreboda Törnevalla Törnevalla Törringe västra Kärrstorp Törringe-västra Kärrstorp Ullervad Ullervad Ullstorp Ullstorp Upphärad Upphärad Uppsala domkyrkoförsamling Uppsala domkyrkoförsamling Uppsala-Näs Uppsala-Näs Uppåkra Uppåkra Utby Utby Uvered Uvered Vad Vad Vada Vada Vadsbro Vadsbro Vadstena Vadstena Vaksala Vaksala Valinge Valinge Vallby Vallby Vallby fastlandsdel Vallby Valleberga Valleberga Vallentuna Vallentuna Vallerstad Vallerstad Valsta Valsta Valstad Valstad Valtorp Valtorp

text: Vanstad Vanstad Vantör Vantör Vapnö Vapnö Vara Vara Varberg fastlandsdel Varberg Varola Varola Varv Varv Varv och Styra Varv och Styra Vassunda Vassunda Vaxholm med bro Vaxholm Veberöd Veberöd Veckholm Veckholm Veddige Veddige Veinge-Tjärby slättbygden Veinge-Tjärby Vellinge Vellinge Vendel Vendel Vessige slättbygden Vessige Veta Veta Viby Viby Viby slättbygden Viby Viken Viken Vikingstad Vikingstad Viksjö Viksjö Viksta östra del Viksta Viksäng Viksäng Villberga Villberga Villie Villie Vinberg Vinberg Vinköl Vinköl Vinslöv Vinslöv Vintrosa Vintrosa Virke Virke Vitaby Vitaby Vittinge Vittinge Vittskövle Vittskövle Vollsjö Vollsjö Vomb Vomb Voxtorp fastlandsdel Voxtorp Vrena Vrena Vreta kloster Vreta kloster Vreten Vreten Vrinnevi Vrinnevi Vånga östra del Vånga Vårdinge södra del Vårdinge

text: Vårdsberg Vårdsberg Vårfruberga Vårfruberga Våxtorp slättbygden Våxtorp Vä Vä Väderstad Väderstad Väla Väla Välinge Välinge Vällingby Vällingby Välluv Välluv Vänersborg Vänersborg Vänersnäs Vänersnäs Väne-Åsaka Väne-Åsaka Vänge Vänge Väring Väring Värsås Värsås Värö fastlandsdel Värö Väsby Väsby Västerhaninge fastlandsdel Västerhaninge Västerled Västerled Västerljung fastlandsdel Västerljung Västerlösa Västerlösa Västerlövsta Västerlövsta Västerstad Västerstad Västertälje Västertälje Västeråker Västeråker Västerås Badelunda Västerås Badelunda Västerås domkyrkoförsamling Västerås domkyrkoförsamling Västerås Lundby Västerås Lundby Västerås-Barkarö fastlandsdel Västerås-Barkarö Västra Broby Västra Broby Västra Frölunda Västra Frölunda Västra Husby Västra Husby Västra Ingelstad Västra Ingelstad Västra Karaby Västra Karaby Västra Karup västra del Västra Karup Västra Klagstorp Västra Klagstorp Västra Nöbbelöv Västra Nöbbelöv Västra Skrävlinge Västra Skrävlinge Västra Stenby Västra Stenby Västra Strö Västra Strö Västra Sönnarslöv Västra Sönnarslöv Västra Tollstad Västra Tollstad Västra Tommarp Västra Tommarp Västra Tunhem Västra Tunhem

text: Västra Vemmenhög Västra Vemmenhög Västra Vemmerlöv Västra Vemmerlöv Västra Vingåker norra del Västra Vingåker Västra Vram Västra Vram Vättlösa Vättlösa Väversunda Väversunda Ysane fastlandsdel Ysane Ysane ö-del Ysane Ysby Ysby Ystad Ystad Yttergran Yttergran Västra Sönnarslöv Västra Sönnarslöv Ytterselö med bro Ytterselö Å Å Åby Åby Åhus Åhus Åker norra del Åker Åkerby Åkerby Åland Åland Årstad Årstad Ås Ås Ås fastlandsdel Ås Åsle Åsle Älvestad Älvestad Älvsborg Älvsborg Ängelholm Ängelholm Ängsö fastlandsdel Ängsö Ärentuna Ärentuna Ärla norra del Ärla Äspö Äspö Ödeshög norra del Ödeshög Öja Öja Öja Öja Ölmevalla fastlandsdel Ölmevalla Önnarp Önnarp Önnestad Önnestad Önsta Önsta Önum Önum Ör Ör Örberga Örberga Örebro Nikolai Örebro Nikolai Örebro Olaus Petri Örebro Olaus Petri Örgryte Örgryte Örsjö Örsjö

text: Örslösa Örslösa Örtofta Örtofta Örtomta Örtomta Ösmo fastlandsdel Ösmo Össjö västra del Össjö Österhaninge fastlandsdel Österhaninge Österslöv Österslöv Östertälje Östertälje Österunda Österunda Österåker Österåker Österåker-Östra Ryd södra delen Österåker-Östra Ryd Östra Eneby Norrköpings Östra Eneby Östra Gerum Östra Gerum Östra Grevie Östra Grevie Östra Harg Östra Harg Östra Herrestad Östra Herrestad Östra Husby fastlandsdel Östra Husby Östra Ingelstad Östra Ingelstad Östra Karaby Östra Karaby Östra Karup slättbygden Östra Karup Östra Klagstorp Östra Klagstorp Östra Kärrstorp Östra Kärrstorp Östra Ljungby västra del Östra Ljungby Östra Ny Östra Ny Östra Nöbbelöv Östra Nöbbelöv Östra Ryd Östra Ryd Östra Sallerup Östra Sallerup Östra Skrukeby Östra Skrukeby Östra Stenby fastlandsdel Östra Stenby Östra Strö Östra Strö Östra Tollstad Östra Tollstad Östra Tommarp Östra Tommarp Östra Torn Östra Torn Östra Torp Östra Torp Östra Vemmenhög Östra Vemmenhög Östra Vemmerlöv Östra Vemmerlöv Östra Vingåker norra del Östra Vingåker Östra Vram Östra Vram Östraby Östraby Östuna Östuna Öttum Öttum Öved Öved Övergran Övergran Överjärna östra del Överjärna

text: Överselö med bro Överselö Övraby Övraby Övraby Övraby Öxnevalla Öxnevalla (

text: SJVFS 2015:42

text: Bilaga 5

text: Har upphävts genom (

text: SJVFS 2017:33

text: Bilaga 6

text: GODKÄNDA GRÖDOR FÖR EKOLOGISKA FOKUSAREALEN BLOMMANDE TRÄDA

text: Ettåriga grödor

text: Honungsört Oljerättika Solros Vitsenap Fodervicker Luddvicker Bovete Klöver Blålupin Sötlupin Gurkört Ringblomma

text: Tvååriga grödor

text: Blåeld Sötväppling (gul och vit)

text: Fleråriga grödor

text: Klöver Lusern Käringtand Cikoria Kummin Esparsett Fodergetruta/getärt Getväppling Gulvial Rödklint Väddklint Prästkrage Åkervädd (

text: SJVFS 2018:9


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter om rapportering av marknadspriser för vissa kategorier slaktkroppar och levande djur

text: Gemensamma bestämmelser för klassificering och prisrapportering finns i 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013

text: om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar

text: (EEG) nr 922/72

text: (EEG) nr 234/79

text: (EG) 1037/2001

text: och

text: (EG) nr 1234/2007

text: , 2. Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2017/1182

text: av den 20 april 2017 om komplettering av

text: vad gäller unionsskalorna för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och vad gäller rapportering av marknadspriser för vissa kategorier av slaktkroppar och levande djur, 3. Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2017/1184

text: av den 20 april 2017 om tillämpningsföreskrifter till

text: vad gäller unionsskalor för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur, gris och får och vad gäller rapportering av marknadspriser för vissa kategorier av slaktkroppar och levande djur, 4. Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2017/1185

text: av den 20 april 2017 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordningar

text: (EU) nr 1307/2013

text: och

text: (EU) nr 1308/2013

text: vad gäller anmälan till kommissionen av uppgifter och handlingar och om ändring och upphävande av vissa kommissionsförordningar, 5. Kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2016/1238

text: av den 18 maj 2016 om komplettering av

text: vad gäller offentlig intervention och stöd för privat lagring, 6. Lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, 7.

text: Förordningen (2011:926)

text: om EU:s förordningar om pris- och marknadsreglering av jordbruksprodukter,

type: stycke

text: EUT L 347, 20.12.2013, s.671 (Celex 32013R1308). 2 EUT L 171, 4.7.2017, s. 74 (Celex 32017R1182). 3 EUT L 171, 4.7.2017, s. 103 (Celex 32017R1184). 4 EUT L 171, 4.7.2017, s. 113 (Celex 32017R1185). 5 EUT L 206, 30.7.2016, s. 15 (Celex 32016R1238).

text: Förordningen (1956:413)

text: om klassificering av kött.

type: paragraf

text: Rapporteringsskyldighet

type: rubrik

text: Nötkött och livkalv

text: Slakteriföretag med en slakt som överstiger 20 000 vuxna nötkreatur per kalenderår ska veckovis rapportera slaktade kvantiteter och priser på nötkött.

text: De slakterier som är rapporteringsskyldiga enligt 1 § och som förmedlar livkalvar ska även veckovis rapportera priser för levande kalvar.

text: Griskött och smågris

text: Slakteriföretag med en slakt som överstiger 100 000 slaktgrisar per kalenderår ska veckovis rapportera priser på slaktgris.

text: Slakteriföretag med inköp eller förmedling överstigande 10 000 smågrisar per kalenderår ska veckovis rapportera kvantiteter och priser på smågrisar.

text: Lammkött

text: Slakteriföretag med en slakt som överstiger 25 000 lamm per kalenderår ska veckovis rapportera slaktade kvantiteter och priser på lammkött.

text: Rapportering

text: Rapporteringen ska ske elektroniskt i ett av Jordbruksverket angivet format. Rapporten ska ha kommit in till Jordbruksverket senast tisdag klockan 18.00 i efterföljande vecka.

text: Indelningen av kvantiteterna ska följa bestämmelserna i kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 1184/2017

text: Enligt artikel 14 i kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2017/1182

text: ska det marknadspris som rapporteras vara priset fritt slakteriet och det ska motsvara slaktkroppens värde exklusive mervärdesskatt, enligt de handlingar som utfärdas till leverantören av slakteriet.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2018, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:46

text: ) om prisrapportering av nöt-, gris- och lammkött upphör att gälla.

text: CHRISTINA NORDIN Eva Jirskog (Enheten för handel och marknad)

text: 6 EUT L 171, 4.7.2017, s. 103 (Celex 32017R1184). 7 EUT L 171, 4.7.2017, s. 74 (Celex 32017R1182).

type: foreskrift


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om hästdjur som används till avel och om identitetshandlingar för hästdjur

text: Dessa föreskrifter innehåller kompletterande bestämmelser till 1. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2015/262

text: av den 17 februari 2015 om fastställande av bestämmelser i enlighet med

text: rådets direktiv 90/427/EEG

text: och

text: vad gäller metoder för identifiering av hästdjur (förordning om pass för hästdjur) , och 2.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1012 av den 8 juni 2016

text: om avelstekniska och genealogiska villkor för avel, handel med och införsel till unionen av renrasiga avelsdjur, hybridavelssvin och avelsmaterial från dem och om ändring av förordning

text: (EU) nr 652/2014

text: rådets direktiv 89/608/EEG

text: och

text: och om upphävande av vissa akter med avseende på djuravel (förordningen om djuravel) .

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Avelsmaterial Begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) 2016/1012

text: Avelsorganisation Begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) 2016/1012

text: Djurhållare Begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) 2015/262

text: EUT L 59, 3.3.2015, s. 1 (Celex 32015R0262). 2 EUT L 171, 29.6.2016, s. 66 (Celex 32016R1012). 3 EUT L 171, 29.6.2016, s. 66 (Celex 32016R1012). 4 EUT L 171, 29.6.2016, s. 66 (Celex 32016R1012). 5 EUT L 59, 3.3.2015, s. 1 (Celex 32015R0262).

text: Härstamningsbevis Begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) 2016/1012

text: Hästdjur Begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) 2015/262

text: Identitetshandling Identitetshandling för hästdjur som har det (s.k. hästpass) format och innehåll som föreskrivs i förordning

text: (EU) 2015/262

text: Registerförande förening Av Jordbruksverket utsedd organisation eller sammanslutning som för eller upprättar ett register över hästdjur för avel och produktion och som utfärdar identitetshandlingar för hästdjur för avel och produktion.

text: Stambok Begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) 2016/1012

text: Ansökan om erkännande som avelsorganisation

text: En organisation eller sammanslutning som vill bli en erkänd avelsorganisation ska ansöka om detta hos Jordbruksverket. En ansökan om erkännande ska vara skriftlig och innehålla 1. namn, adress, e-postadress, telefonnummer och organisationsnummer, samt 2. en redogörelse för att organisationen eller sammanslutningen a) uppfyller de krav som anges i

text: artikel 4.3 i förordning (EU) 2016/1012

text: , b) har ett system för identifiering av hästdjur i form av en databas för registrering av identitetsuppgifter enligt

text: artikel 38 i förordning (EU) 2015/262

text: , och c) har en förlaga till identitetshandling som uppfyller de krav som föreskrivs i

text: artikel 7 i förordning (EU) 2015/262

text: Ansökan om att bli utsedd till registerförande förening

text: För att en organisation eller sammanslutning ska kunna bli utsedd till registerförande förening ska organisationen eller sammanslutningen vara en juridisk person samt uppfylla de villkor som anges i artikel 5.2

text: a

text: och

text: b

text: i förordning (EU) 2015/262 .

text: En organisation eller sammanslutning som vill bli utsedd till registerförande förening ska ansöka om detta hos Jordbruksverket. En ansökan om att bli registerförande förening ska vara skriftlig och innehålla 1. namn, adress, e-postadress, telefonnummer och organisationsnummer, samt

text: 6 EUT L 171, 29.6.2016, s. 66 (Celex 32016R1012). 7 EUT L 59, 3.3.2015, s. 1 (Celex 32015R0262). 8 EUT L 59, 3.3.2015, s. 1 (Celex 32015R0262). 9 EUT L 171, 29.6.2016, s. 66 (Celex 32016R1012). 10 EUT L 171, 29.6.2016, s. 66 (Celex 32016R1012). 11 EUT L 59, 3.3.2015, s. 1 (Celex 32015R0262). 12 EUT L 59, 3.3.2015, s. 1 (Celex 32015R0262). 13 EUT L 59, 3.3.2015, s. 1 (Celex 32015R0262).

text: 2. en redogörelse för att organisationen eller sammanslutningen uppfyller de villkor som anges i artikel 5.2

text: a

text: och

text: b

text: i förordning (EU) 2015/262 .

text: Ansökan om identitetshandling och registrering av hästdjur

text: Enligt förordning

text: (EU) 2015/262

text: ska alla hästdjur som hålls i eller importeras till den Europeiska unionen (EU) ha en identitetshandling som uppfyller de krav som anges i förordningen. Om ansökan om identitetshandling görs hos en avelsorganisation eller registerförande förening i Sverige ska djurhållaren ha lämnat in ansökan senast sex månader efter hästdjurets födsel eller senast den 31 december det kalenderår hästdjuret är fött beroende på vilket som inträffar senast. För hästar som importeras från länder utanför EU ska ansökan om identitetshandling dock ske i enlighet med

text: artikel 15 i förordning (EU) 2015/262

text: En avelsorganisation får inte hindra registrering av ett hästdjur av det skälet att ägaren till djuret eller djurhållaren inte är medlem i avelsorganisationen.

text: Avelsorganisationer och registerförande föreningar ska ta ut en avgift som motsvarar den kostnad som registrering och utfärdande av en identitetshandling medför. Detta gäller även i samband med registrering av hästdjur som redan är införda eller registrerade i en stambok, som förs av en godkänd utländsk avelsorganisation, eller i annat utländskt register.

text: Användning av avelsmaterial inom Sverige

text: Avelsmaterial som avses i

text: artikel 21.5 i förordning (EU) 2016/1012

text: och som endast ska användas för avel inom Sverige får samlas in, produceras, behandlas och lagras på en anläggning med tillstånd för semin- eller embryoverksamhet enligt svensk lagstiftning .

text: Utfärdande av härstamningsbevis

text: Avelsorganisationer får tillåta att avelsmaterial åtföljs av härstamningsbevis som har utfärdats av seminstationer, spermastationer, embryosamlingsgrupper eller embryoproduktionsgrupper under förutsättning att 1. härstamningsbeviset har utfärdats på grundval av uppgifter från avelsorganisationen, och 2. den verksamhet som har utfärdat härstamningsbeviset är godkänd för handel inom EU med sådant avelsmaterial.

text: Övriga bestämmelser

text: Avelsorganisationer ska göra uppgifter om resultat från avelsvärderingen och stambokföring offentligt tillgängliga.

text: 14 EUT L 59, 3.3.2015, s. 1 (Celex 32015R0262). 15 EUT L 59, 3.3.2015, s. 1 (Celex 32015R0262). 16 EUT L 59, 3.3.2015, s. 1 (Celex 32015R0262). 17 EUT L 171, 29.6.2016, s. 66 (Celex 32016R1012). 18 Med svensk lagstiftning avses i denna bestämmelse Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:1

text: ) om seminverksamhet med hästdjur, och Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:12

text: ) om verksamhet med ägg och embryon från nötkreatur, hästdjur, svin, får och get.

text: Jordbruksverket kan återkalla avelsorganisationers erkännande om de inte följer 19 20 bestämmelserna i förordning

text: (EU) 2015/262

text: , förordning

text: (EU) 2016/1012

text: eller dessa föreskrifter. Jordbruksverket kan också återkalla ett beslut om att utse en registerförande förening som inte följer bestämmelserna i förordning

text: (EU) 2015/262

text: eller dessa föreskrifter.

text: Jordbruksverket har genom särskilt beslut delegerat rätten att utöva offentlig kontroll av bestämmelserna i förordning

text: (EU) 2015/262

text: till länsstyrelsen.

text: Om länsstyrelsen upptäcker allvarliga brister i de erkända avelsorganisationernas eller utsedda registerförande föreningarnas verksamhet vid kontroll enligt

text: 10 § förordningen (2006:816)

text: om kontroll av husdjur, m.m., ska länsstyrelsen rapportera detta till Jordbruksverket. Länsstyrelsen ska även rapportera till Jordbruksverket om de vid kontroll av de erkända avelsorganisationerna eller utsedda registerförande föreningarna upptäcker bristande efterlevnad av det som anges i förordning

text: (EU) 2015/262

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2018, då verkets föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2015:33

text: ) om hästdjur som används till avel samt identitetshandlingar för hästdjur upphör att gälla.

text: CHRISTINA NORDIN

text: David Slottner (Enheten för häst, fjäderfä och vilt)

text: 19 EUT L 59, 3.3.2015, s. 1 (Celex 32015R0262). 20 EUT L 171, 29.6.2016, s. 66 (Celex 32016R1012). 21 EUT L 59, 3.3.2015, s. 1 (Celex 32015R0262). 22 Beslutet finns på Jordbruksverkets webbplats (www.jordbruksverket.se) under Veterinära författningshandboken, avsnitt M. Seminverksamhet och husdjursskötsel m.m. 23 EUT L 59, 3.3.2015, s. 1 (Celex 32015R0262). 24 EUT L 59, 3.3.2015, s. 1 (Celex 32015R0262).


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2010:12) om verksamhet med ägg och embryon från nötkreatur, hästdjur, svin, får och get

text: Dessa föreskrifter omfattar tillvaratagande av ägg och embryon, embryoöverföring, hantering och distribution av ägg och embryon, samt superovulation. Föreskrifterna omfattar även embryon som behandlas med tekniska metoder på ett sådant sätt att zona pellucida genombryts, samt embryon som är resultatet av befruktning in vitro. Föreskrifterna omfattar inte embryon som är resultatet av cellkärneöverföring eller genetiskt modifierade embryon. Villkoren i dessa föreskrifter ska tillämpas för ägg och embryon avsedda för utförsel till länder som ingår i Europeiska unionen (EU), till Norge och Schweiz, samt för ägg och embryon avsedda för nationell verksamhet. Vid tillvaratagande av ägg och embryon avsedda för handel inom EU från häst, får och get gäller även

text: kommissionens förordning (EU) nr 176/2010 av den 2 mars 2010

text: om ändring av bilaga D till

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: vad gäller seminstationer och spermastationer, embryosamlings- och embryoproduktionsgrupper samt villkor för

text: donatordjur i form av hästdjur, får och getter och för hantering av sperma, ägg och embryon från dessa arter . (

text: SJVFS 2018:25

text: Ytterligare bestämmelser som påverkar embryoverksamhet med nötkreatur, hästdjur, gris, får och get

text: Ytterligare bestämmelser som påverkar embryoverksamhet finns i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1012 av den 8 juni 2016

text: om avelstekniska och genealogiska villkor för avel, handel med och införsel till unionen av renrasiga avelsdjur, hybridavelssvin och avelsmaterial från dem och om ändring av förordning

text: (EU) nr 652/2014

text: rådets direktiv 89/608/EEG

text: och

text: och om upphävande av vissa akter med avseende på djuravel (förordningen om djuravel) , Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2018:25

text: ) om nötkreatur, grisar, får och getter som används till avel, Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2018:25

text: ) om hästdjur som används till avel samt identitetshandlingar för hästdjur (

text: SJVFS 2018:25

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter betyder:

text: Anläggning Varje form av verksamhet eller byggnad där nötkreatur, gris, får och getter hålls, förvaras eller hanteras eller för hästdjur, ett stall eller annan plats där hästdjur hålls, föds upp eller tränas.

text: Anordnare Den som har Statens jordbruksverks tillstånd att bedriva ett eller flera delmoment i verksamhet med ägg och embryon.

text: Besättning Samtliga djur som hålls i en anläggning som en epidemiologisk enhet, dvs. en enhet där djuren har sådan kontakt att de får anses ha samma hälsostatus.

text: CAE Kaprin artrit/encefalit.

text: CEM Smittsam livmoderinflammation hos häst (contagious equine metritis).

text: Donator Hondjur från vilket ägg eller embryo uttagits eller avses att tas ut.

text: Leukos Enzootisk bovin leukos (EBL).

text: 1 EUT L 52, 3.3.2010, s. 14 (Celex 32010R0176). EUT L 171, 29.6.2016, s. 66 (Celex 32016R1012).

text: Embryo Ursprungsstadiet i utvecklingen av ett foster medan det fortfarande kan överföras till ett annat mottagligt hondjur.

text: Embryoproduktionsgrupp En av Jordbruksverket godkänd och registrerad embryosamlingsgrupp som utför samling av ägg, mognad, befruktning och odling av ägg och embryon in vitro.

text: Embryosamlingsgrupp En av Jordbruksverket godkänd och registrerad grupp av personer som utför samling, behandling och förvaring av embryon.

text: Embryoöverföring Moment omfattande uttagning av embryon ur donator samt inläggning av embryon i recipienter.

text: Hästdjur Vilda eller domesticerade arter ur familjen hästdjur (Equidae) och korsningar mellan dessa; i fortsättningen används uttrycket häst för alla hästdjur.

text: IBR/IPV Infektiös bovin rhinotracheit/infektiös pustulär vulvovaginit (infektion med bovint herpesvirus 1).

text: In vitro Förlopp som sker utanför ett djurs kropp.

text: Laminarflow sterilbänk Arbetsbänk med luftflöde anpassat för arbete i steril miljö.

text: Mikromanipulation Tekniska metoder vid vilka zona pellucida genombryts.

text: Ovarium Äggstock.

text: Parti (av ägg eller embryon) De ägg eller embryon som samlats vid ett och samma tillfälle från samma moderdjur.

text: Recipient Hondjur som mottagit eller är avsedd att mottaga embryo.

text: Strå Ett förseglat plaströr.

text: Superovulation Åtgärd för att framkalla avgång av ett stort antal ägg.

text: Tillvaratagande (ägg eller Uttagning, behandling och lagring av ägg eller embryon) embryon.

text: Zona pellucida Skyddande yttre cellmembran som omger ägg och embryon.

text: Ägg Honlig obefruktad reproduktionscell (oocyt, ovum). (

text: SJVFS 2018:25

text: Tillstånd

text: För att bedriva verksamhet med ägg och embryon krävs tillstånd av Jordbruksverket. Tillstånd kan omfatta något eller flera av nedanstående delmoment uttagning av ägg eller embryon och behandling av donator i anslutning härtill, behandling av embryon för färsk inläggning, behandling av embryon för infrysning, lagring av ägg eller embryon, distribution av ägg eller embryon, behandling av recipienter och inläggning av embryon i dessa, samt produktion av embryon in vitro.

text: 3 4 4 § Ansökan om tillstånd ska lämnas till Jordbruksverket och innehålla uppgifter om anordnarens namn, adress, telefonnummer, person- eller organisationsnummer, och i förekommande fall produktionsplatsnummer (SE-nummer), aktuellt djurslag, vilket eller vilka delmoment verksamheten ska omfatta och i förekommande fall vilken behandling som ägg eller embryon ska genomgå, verksamhetens geografiska läge och dess omfattning, ansvarig veterinär för verksamheten och ett skriftligt åtagande från denne om kontroll av verksamheten, samt övrig personal som medverkar i embryosamlings- eller embryoproduktionsgruppen. Varje embryosamlings- och embryoproduktionsgrupp ska för att godkännas uppfylla de villkor som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2018:25

text: Ansökan om godkännande av embryoverksamhet för handel inom EU ska lämnas till Jordbruksverket . Om ansökan avser godkännande av embryoverksamhet med häst, får eller get ska sökanden ange hur han eller hon avser att uppfylla villkoren för godkännande enligt

text: kommissionens förordning (EU) nr 176/2010

text: . Om ansökan avser embryoverksamhet med nöt eller gris ska sökanden ange hur han eller hon avser att uppfylla villkoren i bilaga 1 till dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2018:25

text: Ändring av verksamhet

text: Anordnare ska till Jordbruksverket anmäla ändringar i verksamheten som innebär att de uppgifter som har lämnats vid ansökan om tillstånd eller de uppgifter som anges

text: 3 Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. Information om hur man ansöker finns på Jordbruksverkets webbplats www.jordbruksverket.se. 5 Information om hur man ansöker finns på Jordbruksverkets webbplats www.jordbruksverket.se. 6 EUT L 52, 3.3.2010, s. 14 (Celex 32010R0176).

text: i tillståndet har förändrats. Sådan anmälan ska ske innan ändringen genomförs. Vid förändringar av verksamheten eller byte av ansvarig veterinär ska Jordbruksverket lämna godkännande innan förändringen genomförs.

text: Utbildning

text: Anordnaren ansvarar för att alla personer i verksamheten har den utbildning som krävs för aktuella delmoment. Prövning av om utbildningen är ändamålsenlig för verksamheten görs av Jordbruksverket vid ansökningstillfället eller vid personalförändringar.

text: Hygien och smittskydd

text: En god hygien ska upprätthållas i alla led av verksamheten. Åtgärder ska vidtas för att förebygga smittspridning. Anordnaren svarar för att det, i samråd med ansvarig veterinär, upprättas en plan för hur bestämmelserna i första stycket ska följas.

text: 2 KAP. SAMLING, HANTERING OCH FÖRVARING AV ÄGG OCH EM- BRYON

text: Utförande

text: Ägg och embryon ska samlas, hanteras och förvaras av en godkänd embryosamlings- eller embryoproduktionsgrupp enligt de villkor som anges i bilaga 2 till dessa föreskrifter. Anordnaren ska ansvara för att samtliga moment i verksamheten med överföring av embryon följer gällande bestämmelser.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:25

text: Momentet uttagning av ägg eller embryon ska utföras av eller ske i närvaro av veterinär. Om ryggmärgsbedövning eller nervrotsbedövning används ska denna läggas av veterinär. (

text: SJVFS 2018:25

text: Frysta ägg och embryon ska lagras i förvaringskärl separat från sperma. (

text: SJVFS 2018:25

text: För embryon avsedda för nationell verksamhet gäller inte de angivna villkoren i bilaga 1 och 2 till dessa föreskrifter på desinficerbart utrymme vid samling av embryon, samt laboratorium vid hantering av embryon. När embryon avsedda för nationell verksamhet samlas i anläggning där djur normalt hålls, eller när hantering av sådana embryon inte sker i ett laboratorium, ska särskild noggrannhet iakttas med avseende på hygien, samt strået eller ampullen i vilket embryon lagras märkas tydligt och förvaras separat så att förväxling inte ska kunna ske med embryon som uppfyller kraven i bilaga 1 och 2 till dessa föreskrifter.

text: Identifiering

text: Ägg och embryon ska hanteras så att de kan identifieras i alla led av hanteringen. Vid lagring och distribution ska strået eller ampullen identitetsmärkas. Identifiering ska kunna ske genom stråets eller ampullens märkning och förd journal enligt 3 kap. 2 §. Vid distribution av ägg eller embryon ska dessa åtföljas av härstamningsbevis och journaluppgifter enligt 3 kap. 2 §. Lagrings- och hanteringsrutiner ska vara sådana att ägg eller embryon från ett djur inte kan sammanblandas med ägg eller embryon från ett annat djur. Om flera ägg eller embryon läggs i samma strå eller ampull ska detta klart anges och alla ägg eller embryon måste då ha samma härstamning. Avkomma som tillkommit genom embryoöverföring ska undersökas genom blodtypning eller DNA-analys och dess härstamning verifieras genom motsvarande undersökning av fader och donator.

text: Villkor donator

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:25

text: Donators identitet ska styrkas med en identitetshandling i enlighet med förordning

text: (EU) nr 2016/1012

text: SJVFS 2018:25

text: Utöver det som anges i 5 a § ska donatordjur även uppfylla följande villkor: Nötkreatur ska under minst sex månader som närmast föregår samlingen ha vistats inom EU. Får och getter avsedda som donatordjur ska antingen vara födda och ha hållits inom EU sedan födelsen, eller ha importerats från tredje land enligt gällande regler för import av avelsdjur. Nötkreatur och gris ska före samlingen ha vistats minst 30 dagar i en och samma besättning. Donatordjuret (samtliga djurslag) ska vid samlingstillfället hållas i en anläggning som inte är underkastad djurhälsorestriktioner och ska, om donatordjuret förflyttats i samband med samlingen, närmast härröra från en anläggning som uppfyller samma villkor, samt inte uppvisa några kliniska sjukdomstecken. Donatorer av ovarier och annan vävnad som ska samlas efter slakt på ett slakteri, får inte ha varit avsedda för slakt som ett led i ett nationellt sjukdomsbekämpningsprogram eller komma från en besättning som är underkastad djurhälsorestriktioner. Det slakteri där ovarierna och annan vävnad samlas får inte vara beläget i ett område som är föremål för djurhälsorestriktioner. Förutom de allmänna villkor som anges i denna paragraf och i 5 a §, gäller villkoren i 7–9 a §§ för respektive djurslag. (

text: SJVFS 2018:25

text: Villkor för nötkreatur

text: Donatordjur ska komma från besättning som är officiellt fri från tuberkulos, brucellos och leukos. Trots vad som anges i första stycket får donatordjuret komma från besättning som inte är fri från leukos men för vilken ett intyg har lämnats om att det i besättningen inte har funnits något kliniskt fall av leukos under de senaste tre åren.

text: 7 EUT L 171, 29.6.2016, s. 66 (Celex 32016R1012).

text: Donatordjur får under det närmast föregående året inte ha vistats i besättning som haft några kliniska tecken på IBR/IPV.

text: Villkor för gris

text: Donatordjur ska uppfylla de krav för handel inom EU med avels- och produktionsdjur som framgår av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:77

text: ) om utförsel av nötkreatur och svin till länder som ingår i Europeiska unionen (EU) samt till Andorra, Färöarna och Norge. härröra från besättningar som uppfyller de tillämpliga kraven i de bestämmelser som finns angivna i punkt 1. (

text: SJVFS 2018:25

text: Villkor för häst

text: Donatordjur, från vilka ägg eller embryon tillvaratas för användning inom nationell verksamhet, får under de senaste 15 dagarna före samlingen av ägg eller embryon inte ha haft kontakt med hästar som kan misstänkas lida av infektiös eller smittsam sjukdom, ska före samlingen av ägg eller embryon ha hållits i anläggning som varit fri från kliniska tecken på a) CEM i minst 60 dagar, b) dourine (beskällarsjuka), rots, encephalomyelit och vesikulär stomatit i minst sex månader, c) infektiös anemi, eller om donatordjuret vistats i anläggning där samtidigt djur med denna sjukdom funnits, ha uppvisat negativ reaktion på två Coggins test som utförts med tre månaders mellanrum efter det att djur med sjukdomen har avlägsnats från anläggningen, d) rabies i minst en månad, e) mjältbrand i minst 15 dagar, samt får inte ha betäckts naturligt under de 30 dagar som föregår samlingen av ägg eller embryon. (

text: SJVFS 2018:25

text: Vid tillvaratagande av ägg och embryon från häst där ägg eller embryon är avsedda för handel inom EU gäller kraven i förordning (EU) nr 176/20108. (

text: SJVFS 2018:25

text: Villkor för får och get

text: Donatordjur, från vilka ägg eller embryon tillvaratas för användning inom nationell verksamhet, ska uppfylla kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:8

text: ) om utförsel av får och getter till länder som ingår i Europeiska unionen (EU) och till Norge, samt härröra från besättningar som uppfyller kraven enligt punkt 1. (

text: SJVFS 2018:25

text: 8 EUT L 52, 3.3.2010, s. 14 (Celex 32010R0176).

text: Vid tillvaratagande av ägg och embryon från får och get där ägg eller embryon är avsedda för handel inom EU gäller kraven i förordning (EU) nr 176/20109. (

text: SJVFS 2018:25

text: Villkor för fader

text: Donator måste ha befruktats genom artificiell insemination, alternativt ägget ha befruktats in vitro, med sperma från ett handjur som samlats på en av Jordbruksverket godkänd seminstation alternativt med sperma som importerats i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:67

text: ) om införsel av embryon och sperma från nötkreatur samt sperma från gris eller Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:24

text: ) om införsel av vissa djur samt sperma, ägg och embryon från vissa djur. För identifiering av handjuret gäller förordning

text: (EU) nr 2016/1012

text: SJVFS 2018:25

text: Villkor för recipient

text: Hondjur med sådan konstitution att risk för förlossningskomplikationer kan bedömas uppkomma får inte användas som recipient. Hänsyn ska härvid tas till embryots förväntade egenskaper och utveckling. Recipient ska vara i god allmän kondition.

text: 3 KAP. REGISTRERINGS- OCH UPPGIFTSSKYLDIGHET

text: Journalföring och rapportering

text: Anordnaren ska föra journal över varje uttagning och inläggning av ägg eller embryon samt behandlingar i anslutning härtill. Journalen ska innehålla uppgifter om 1. djurslag, ras, ålder och identitet på de berörda donatordjuren, 2. recipienters och handjurs identiteter, 3. antal uttagna ägg eller embryon samt deras kondition, 4. vilka behandlingar som utförts på donator, recipienter samt ägg eller embryon, 5. vilka metoder som använts för mognad, befruktning och odling av ägg samt uppgift om odlingsmedier vid in vitro-produktion av embryon, 6. platsen där ägg eller embryon har samlats och behandlats, 7. datum för åtgärden, samt 8. vem som utfört överföringen eller delmomentet.

text: När ägg eller embryon fryses in och lagras ska en särskild lagerjournal föras. I lagerjournalen ska anges samtliga inkommande och utgående sändningar av ägg och embryon från lagret. Lagerjournalen ska innehålla uppgifter om djurslag och ras på ägg och embryon, identifieringen av ägg och embryon, inklusive föräldradjurs identitet (dvs. donators, och för embryon även handjurs identiteter), platsen för samlingen av ägg eller embryon, datum för samlingen, samt datum när ägg eller embryon tillfördes eller togs ut från lagret.

text: 9 EUT L 52, 3.3.2010, s. 14 (Celex 32010R0176). 10 EUT L 171, 29.6.2016, s. 66 (Celex 32016R1012).

text: Vid distribution av ägg eller embryon ska mottagarens namn och adress anges i journalen. Slutdestinationen för ägg och embryo ska kunna följas genom journaler. Vid lagring och distribution ska stråets eller ampullens märkning journalföras. Journaler ska arkiveras i minst fem år.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2018:25

text: Sammanställningar

text: Anordnare ska göra sammanställningar av utförda embryoöverföringar med avseende på dräktighetsprocent och förlopp vid födslar för dräktigheter som är resultat av embryoöverföring med in vitro befruktade ägg eller mikromanipulerade embryon. Sammanställningarna ska årligen sändas till Jordbruksverket. Ägare till recipient är skyldig att rapportera uppgifter om dräktighet, födelsedatum, resultat, födelseförlopp samt eventuell förekomst av missbildningar till anordnaren.

text: 4 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Den ansvarige veterinären ska fortlöpande kontrollera och övervaka den verksamhet med ägg och embryon som bedrivs av eller via den aktuella anordnaren. Veterinären ska omedelbart påpeka brister i verksamheten för anordnaren och är skyldig att rapportera till länsstyrelsen om inte rättelse sker.

text: Länsstyrelsen ska rapportera till Jordbruksverket om allvarliga brister uppdagas samt om en anordnare vid upprepade tillfällen inte följt länsstyrelsens eller den ansvarige veterinärens anvisningar.

text: En anordnare som inte följer dessa föreskrifter eller villkor som meddelats vid tillståndsgivningen kan få sitt tillstånd återkallat av Jordbruksverket.

text: Jordbruksverket kan om det finns särskilda skäl, medge undantag från bestämmelserna i 1 kap. 4, 6 och 7§§, 2 kap. 2 a, 4 och 10 §§ samt 3 kap. 1, 2 och 4 §§. (

text: SJVFS 2018:25

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2018.

text: CHRISTINA NORDIN David Slottner (Enheten för häst, fjäderfä och vilt)

text: SJVFS 2018:25

text: Bilaga 1

text: BILAGA 1 – VILLKOR FÖR GODKÄNNANDE AV EMBRYOSAM- LINGS- OCH EMBRYOPRODUKTIONSGRUPPER

text: Villkor för häst, får och get

text: Vid godkännande av verksamhet med ägg och embryon från häst, får och get avsedda för handel inom EU gäller förordning

text: (EU) nr 176/2010

text: Villkor för nötkreatur och gris

text: Varje embryosamlingsgrupp ska för att godkännas uppfylla följande villkor: Samling, behandling och förvaring av embryon ska utföras av en ansvarig veterinär, eller under dennes ansvar, av veterinär eller husdjurstekniker som besitter kompetens och som har fått utbildning av den ansvarige veterinären i hygienisk metodik och teknik. Embryosamlingsgruppen ska stå under tillsyn av en av Jordbruksverket utsedd officiell veterinär. Embryosamlingsgruppen ska ha tillgång till ett fast eller ett rörligt laboratorium där embryon ska undersökas, behandlas och förpackas. Laboratoriet ska vara utrustat med minst en arbetsyta, ett mikroskop och när det gäller verksamhet med embryon från nötkreatur även frysutrustning. Ett fast laboratorium ska innefatta a) ett rum där embryon kan hanteras och som är beläget i anslutning till, men avskilt från det utrymme som används för hantering av donatordjuren vid samling av embryon, b) ett rum eller ett utrymme som är utrustat för rengöring och sterilisering av instrument och utrustning som används vid samlingen och hanteringen av embryon, samt c) ett rum med lämplig laminarflow sterilbänk som ska rengöras och desinficeras ordentligt mellan partierna om mikromanipulering av embryon ska göras. Ett rörligt laboratorium ska ha en särskilt utrustad del av fordonet med två skilda avdelningar bestående av a) en ren avdelning för undersökning och hantering av embryon, och b) en avdelning som är avsedd för förvaring av utrustning och materiel som kommer i kontakt med donatordjuren.

text: Ett rörligt laboratorium ska vara knutet till ett fast laboratorium som svarar för sterilisering av utrustningen och förser det med de vätskor och andra produkter som krävs för samling och hantering av embryon.

text: En embryoproduktionsgrupp ska för att godkännas för produktion och hantering av embryon som är ett resultat av befruktning in vitro och/eller odling in vitro, utöver villkoren i punkterna 1–5 även uppfylla följande villkor:

text: 12 EUT L 52, 3.3.2010, s. 14 (Celex 32010R0176).

text: Bilaga 1

text: Personalen ska ha utbildning i lämpliga sjukdomskontrolls- och laboratorietekniker, särskilt i förfaranden för arbete under sterila förhållanden. Personalen ska ha tillgång till ett fast hanteringslaboratorium vilket ska innefatta a) lämplig utrustning och hjälpmedel, som ska omfatta ett separat rum för uttagning av ägg från ovarier, och separata rum eller utrymmen för dels hantering av ägg och embryon, dels förvaring av embryon, b) laminarflow sterilbänk, på vilken alla ägg, sperma och embryon ska hanteras, dock kan centrifugeringen av sperma genomföras utanför laminarflow sterilbänken, såvida heltäckande hygieniska skyddsåtgärder vidtas. Om ägg och annan vävnad ska samlas på ett slakteri ska embryoproduktionsgruppen ansvara för samling och transport av ovarierna och annan vävnad till hanteringslaboratoriet så att arbetet kan utföras på ett hygieniskt och säkert sätt. (

text: SJVFS 2018:25

text: Bilaga 2

text: BILAGA 2 – VILLKOR FÖR SAMLING, HANTERING OCH FÖR- VARING AV ÄGG OCH EMBRYON FÖR GODKÄNDA EMBRYO- SAMLINGS- ELLER EMBRYOPRODUKTIONSGRUPPER

text: Samling och hantering

text: För verksamhet med ägg och embryon från häst, får och get som samlas och förvaras för handel inom EU gäller förordning

text: (EU) 176/2010

text: Villkoren i punkterna 1–14 gäller förutom för embryon även för ovarier, ägg och annan vävnad för användning vid befruktning in vitro och/eller odling in vitro. Embryon ska samlas och hanteras av en godkänd embryosamlingsgrupp utan att de kommer i kontakt med andra samlingar av embryon som inte uppfyller de villkor som anges i dessa föreskrifter. Urspolning och samling av embryon ska ske i ett utrymme som är avskilt från övriga delar av lokalerna eller anläggningen. Detta utrymme ska vara i gott skick och lätt att rengöra och desinficera. Embryon ska hanteras (undersökas, tvättas, behandlas och placeras i för ändamålet avsedda sterila behållare) antingen inom ett fast eller ett rörligt laboratorium som inte är beläget inom en zon som är föremål för djurhälsorestriktioner. All utrustning som kommer i kontakt med embryon eller donatordjuren under samlingen eller hanteringen ska rengöras och desinficeras eller steriliseras noggrant före användningen, såvida inte engångsutrustning används. Produkter av animaliskt ursprung som används under embryosamlingen och i transportmediet, ska härröra från källor som inte utgör någon djurhälsorisk eller vara behandlade på ett sådant sätt före användningen att inga sådana risker föreligger. Alla medier och lösningar ska steriliseras med godkända metoder enligt rekommendationer i handboken från International Embryo Transfer Society (IETS) . Antibiotika kan tillsättas mediet i enlighet med IETS-handboken. Förvarings- och transportkärl ska rengöras och desinficeras eller steriliseras noggrant före varje påfyllning. Frysmediet får inte ha använts tidigare för andra produkter av animaliskt ursprung. Varje strå, ampull eller liknande i vilka embryon lagras och transporteras, ska vara tydligt kodmärkta på ett sådant sätt att samlingsdatum för embryon och båda föräldradjurens art, ras och identitet jämte embryosamlingsgruppens registreringsnummer lätt kan fastställas. Varje embryo ska tvättas minst tio gånger i en speciell vätska för embryon som ska bytas mellan varje tvätt. Varje tvättning ska motsvara en 100-faldig utspädning av föregående tvättning och en steril mikropipett ska användas för att överföra embryot vid varje tillfälle. Embryon från nötkreatur ska tvättas med en vätska innehållande trypsin i enlighet med IETS-handboken.

text: 13 EUT L 52, 3.3.2010, s. 14 (Celex 32010R0176). 14 www.iets.org.

text: Bilaga 2

text: Zona pellucida ska vara intakt före och efter tvättningen. Endast embryon från samma donator får tvättas samtidigt. Efter den sista tvättningen ska varje embryo underkastas mikroskopisk undersökning med en förstoring på minst × 50 över hela sin yta för att kontrollera att zona pellucida är intakt och fri från vidhäftande material. All mikromanipulering ska efter den sista tvättningen och undersökningen utföras i de utrymmen som godkänts för ändamålet. Sådan mikromanipulering får endast utföras på embryon vars zona pellucida dessförinnan har varit intakt. Varje parti av embryon som har genomgått den kontroll som anges i punkt 10 utan anmärkning ska överföras till strån, ampuller eller liknande som har märkts i enlighet med vad som anges i punkt 8 och som ska förseglas omedelbart. Varje embryo ska a) om det är lämpligt, frysas snarast möjligt och förvaras i kärl utan kontakt med embryon som ej uppfyller samma krav, samt b) förvaras på ett ställe som står under kontroll av den ansvarige veterinären, och som inspekteras regelbundet av en officiell veterinär. Varje embryosamlingsgrupp ska frysa identifierade prover av tvätt- och sköljvätskor, sönderdelade embryon och obefruktade ägg i samband med samling av ägg eller embryon avsedda för utförsel till länder som ingår i EU och till Norge för officiell undersökning av mikrobiell kontaminering. Undersökningen ska på anmodan av Jordbruksverket utföras av laboratorium som godkänts av Jordbruksverket. Proverna ska lagras i minst två år. Varje embryosamlingsgrupp ska föra journal över dess verksamhet enligt 3 kap. 1 och 2 §§. Dessutom ska journal föras över de tekniska metoder som har använts på embryon vid a) genombrytning av zona pellucida med hjälp av mikromanipulering, eller vid b) befruktning in vitro och/eller odling in vitro.

text: Identifiering av embryon som är resultatet av befruktning in vitro kan göras på grundval av ursprungspartiets märkning. Journalen ska innehålla uppgifter om datum och plats för samlingen av ovarier och/eller ägg. Donatordjurens besättning vid embryosamlingen ska anges. Om ovarier och annan vävnad samlas på ett slakteri ska detta vara officiellt godkänt och stå under kontroll av en officiell veterinär som ansvarar för att en inspektion av donatordjuren görs före och efter slakten. Material och utrustning som kommer i direkt kontakt med ovarier och annan vävnad ska steriliseras före användning och efter steriliseringen användas uteslutande för detta ändamål. Särskild utrustning ska användas för hanteringen av ägg och embryon från olika partier. Ovarier och annan vävnad får inte föras in på hanteringslaboratoriet innan inspektionen av partiet efter slakt har avslutats. Om någon relevant sjukdom påvisas hos donatorpartier eller hos något djur som slaktats på det slakteriet samma dag ska all vävnad från det partiet spåras och kasseras.

text: Bilaga 2

text: Embryon, ägg eller annan vävnad som genomgått odling in vitro ska tvättas och undersökas enligt de förfaranden som fastställts i punkterna 9 och 10. Mikromanipulering får därefter genomföras i enlighet med bestämmelserna i punkt 10.

text: Förvaring

text: Ägg och embryon ska förvaras vid lämplig temperatur i lokaler som har godkänts för ändamålet av Jordbruksverket.

text: För att kunna godkännas ska dessa lokaler innefatta minst ett låsbart utrymme som är avsett enbart för förvaring av ägg och embryon, och vara lätta att rengöra och desinficera.

text: Frysta ägg och embryon av häst, gris, får och get som ska distribueras till ett annat land inom EU eller till Norge ska lagras under godkända förhållanden i minst 30 dagar före avsändningen. (

text: SJVFS 2018:25


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2015:25) om miljöersättningar, ersättningar för ekologisk produktion, kompensationsstöd och djurvälfärdsersättningar

text: Lantbrukare med åkermark inom nitratkänsligt område kan få ersättning för odling av fånggröda eller för vårbearbetning. Med fånggröda avses växtlighet som har sin huvudsakliga tillväxt mellan två huvudgrödor och som odlas med syftet att minska växtnäringsförlusterna efter huvudgrödans skörd. Slåtter-, frö- eller betesvall eller bevuxen träda får inte räknas som huvudgröda. Fånggröda får inte övergå till huvudgröda följande år. Lantbrukare som 2018 sökt utbetalning för fånggröda får låta fånggrödan övergå till huvudgröda 2019 om fånggrödan består av någon av de grödor som framgår av 6 § första och tredje punkten. Slåtter-, frö- eller betesvall får i dessa fall även räknas som huvudgröda 2019. Med vårbearbetning avses att ingen jordbearbetning sker efter skörd av en huvudgröda, efter en vall eller efter en bevuxen träda förrän efter årets slut. Med nitratkänsligt område avses de områden som anges som känsliga i 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring. (

text: SJVFS 2018:26

text: Denna författning träder i kraft den 10 oktober 2018 och gäller till och med år 2019.

text: CHRISTINA NORDIN Rebecka Arveström (Miljöersättningsenheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om nötkreatur, Saknr M 9 grisar, får och getter som används till avel

text: Dessa föreskrifter innehåller kompletterande bestämmelser till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1012 av den 8 juni 2016

text: om avelstekniska och genealogiska villkor för avel, handel med och införsel till unionen av renrasiga avelsdjur, hybridavelssvin och avelsmaterial från dem och om ändring av förordning

text: (EU) nr 652/2014

text: rådets direktiv 89/608/EEG

text: och

text: och om upphävande av vissa akter med avseende på djuravel (förordningen om djuravel) .

text: I dessa föreskrifter har begreppen avelsorganisation, avelsverksamhet, avelsmaterial och härstamningsbevis samma betydelse som i förordning

text: (EU) 2016/1012

text: Ansökan om erkännande av avelsorganisation och avelsverksamhet

text: En organisation eller sammanslutning som vill bli en erkänd avelsorganisation eller avelsverksamhet ska ansöka om detta hos Jordbruksverket. En ansökan om erkännande ska vara skriftlig och innehålla 1. namn, adress, e-postadress, telefonnummer och organisationsnummer, samt 2. en redogörelse för att organisationen eller sammanslutningen uppfyller de krav som anges i

text: artikel 4.3 i förordning (EU) 2016/1012

text: Användning av avelsmaterial inom Sverige

text: Avelsmaterial som avses i

text: artikel 21.5 i förordning (EU) 2016/1012

text: och som ska användas för avel endast inom Sverige får samlas in, produceras, behandlas och lagras på en anläggning med tillstånd för semin- eller embryoverksamhet enligt svensk lagstiftning.

text: EUT L 171, 29.6.2016, s.66 (Celex 32016R1012). 2 EUT L 171, 29.6.2016, s.66 (Celex 32016R1012). 3 EUT L 171, 29.6.2016, s.66 (Celex 32016R1012). 4 EUT L 171, 29.6.2016, s.66 (Celex 32016R1012). 5 Med svensk lagstiftning avses i denna bestämmelse Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:41

text: ) om seminverksamhet med nötkreatur, Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:112

text: ) om seminverksamhet med svin, Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:114

text: ) om seminverksamhet med får och get samt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:12

text: ) om verksamhet med ägg och embryon från nötkreatur, hästdjur, svin, får och get.

text: Utfärdande av härstamningsbevis

text: Avelsorganisationer får tillåta att avelsmaterial åtföljs av härstamningsbevis som har utfärdats av seminstationer, spermastationer, embryosamlingsgrupper eller embryoproduktionsgrupper under förutsättning att 1. härstamningsbeviset har utfärdats på grundval av uppgifter från avelsorganisationen, och 2. den verksamhet som har utfärdat härstamningsbeviset är godkänd för handel inom EU med sådant avelsmaterial.

text: Kontroll

text: Om länsstyrelsen upptäcker allvarliga brister i de erkända avelsorganisationernas eller avelsverksamheternas verksamhet vid kontroll enligt

text: 10 § förordningen (2006:816)

text: om kontroll av husdjur, m.m., ska länsstyrelsen rapportera detta till Jordbruksverket.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2018. Genom författningen upphävs 1. Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 1994:83

text: ) om nötkreatur som används till avel, 2. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:79

text: ) om svin som används i avel, samt 3. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:87

text: ) om får och getter som används till avel.

text: CHRISTINA NORDIN Lotta Andersson (Enheten för idisslare och gris)