text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet kemi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Kemi

text: Kemi är ett naturvetenskapligt ämne som har sitt ursprung i människans behov av att förstå och förklara sin omvärld samt i intresset för hur materia är uppbyggd och hur olika livsprocesser fungerar. Kemi behandlar materiens egenskaper, struktur och funktion samt kemiska reaktioner och förändringar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet kemi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om kemins begrepp, teorier, modeller och arbetsmetoder. Den ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om naturliga såväl som av människan skapade kemiska processer. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förståelse av kemins betydelse för klimat, miljö och människokroppen samt kunskaper om kemins olika tillämpningar inom till exempel utvecklingen av nya läkemedel, nya material och ny teknologi. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett naturvetenskapligt perspektiv på vår omvärld. I undervisningen ska aktuell forskning och elevernas upplevelser, nyfikenhet och kreativitet tas till vara. Undervisningen ska också bidra till att eleverna, från en naturvetenskaplig utgångspunkt, kan delta i samhällsdebatten och diskutera etiska frågor och ställningstaganden. Kemi utvecklas ständigt i ett samspel mellan teori och experiment, där hypoteser, teorier och modeller testas, omvärderas och förändras. Undervisningen ska därför behandla teoriers och modellers utveckling, begränsningar och giltighetsområden. Den ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta teoretiskt och experimentellt samt att kommunicera med hjälp av ett naturvetenskapligt språk. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kritiskt värdera och skilja mellan påståenden som bygger på vetenskaplig respektive icke-vetenskaplig grund. Undervisningen ska innefatta naturvetenskapliga arbetsmetoder som att formulera och söka svar på frågor, planera och utföra experiment samt bearbeta, tolka och kritiskt granska resultat och information. I undervisningen ska eleverna ges tillfällen att argumentera kring och presentera analyser och slutsatser. De ska även ges möjlighet att använda datorstödd utrustning för insamling, simulering, beräkning, bearbetning och presentation av data.

text: Undervisningen i ämnet kemi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om kemins begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder samt förståelse av hur dessa utvecklas. 2. Förmåga att analysera och söka svar på ämnesrelaterade frågor samt att identifiera, formulera och lösa problem. Förmåga att reflektera över och värdera valda strategier, metoder och resultat. 3. Förmåga att planera, genomföra, tolka och redovisa experiment och observationer samt förmåga att hantera kemikalier och utrustning. 4. Kunskaper om kemins betydelse för individ och samhälle.

text: Kurser i ämnet

text: Kemi 1, 100 poäng, som bygger på grundskolans kunskaper eller motsvarande. Kemi 2, 100 poäng, som bygger på kursen kemi 1.

text: Kemi 1, 100 poäng

text: Kurskod: KEMKEM01

text: Kursen kemi 1 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: Materia och kemisk bindning

text: – Modeller och teorier för materiens uppbyggnad och klassificering. – Kemisk bindning och dess inverkan på till exempel förekomst, egenskaper och användningsområden för organiska och oorganiska ämnen.

text: Reaktioner och förändringar

text: – Syrabasreaktioner, inklusive pH-begreppet och buffertverkan. – Redoxreaktioner, inklusive elektrokemi. – Fällningsreaktioner. – Energiomsättningar vid fasomvandlingar och kemiska reaktioner.

text: Stökiometri

text: – Tolkning och skrivning av formler för kemiska föreningar och reaktioner. – Substansmängdsförhållanden, koncentrationer, begränsande reaktanter och utbyten vid kemiska reaktioner.

text: Analytisk kemi

text: – Kvalitativa och kvantitativa metoder för kemisk analys, till exempel kromatografi och titrering.

text: Kemins karaktär och arbetssätt

text: – Vad som kännetecknar en naturvetenskaplig frågeställning. – Modeller och teorier som förenklingar av verkligheten. Hur modeller och teorier kan förändras över tid. – Hur problem och frågor avgränsas och studeras med hjälp av kemiska resonemang. – Det experimentella arbetets betydelse för att testa, omvärdera och revidera hypoteser, teorier och modeller. – Planering och genomförande av experiment samt formulering och prövning av hypoteser i samband med dessa. – Utvärdering av resultat och slutsatser genom analys av metodval, arbetsprocess och felkällor. – Ställningstagande i samhällsfrågor utifrån kemiska modeller, till exempel frågor om hållbar utveckling.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för innebörden av begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder från vart och ett av kursens olika områden. Eleven använder dessa med viss säkerhet för att söka svar på frågor samt för att beskriva och exemplifiera kemiska förlopp och företeelser. Utifrån något exempel redogör eleven översiktligt för hur kemins modeller och teorier utvecklas. Eleven värderar också modellers och teoriers giltighet och begränsningar med enkla omdömen. Eleven analyserar och söker svar på enkla frågor i bekanta situationer med tillfredsställande resultat. Detta gäller såväl i det teoretiska som i det praktiska arbetet. I arbetet formulerar eleven relevanta hypoteser och formulerar med viss säkerhet enkla egna frågor. Eleven planerar och genomför i samråd med handledare experiment och observationer på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven kemikalier och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med enkla omdömen och motiverar sina slutsatser med enkla resonemang. Eleven diskuterar översiktligt frågor som rör kemins betydelse för individ och samhälle. I diskussionerna för eleven fram enkla argument och redogör översiktligt för konsekvenser av något tänkbart ställningstagande. Eleven använder med viss säkerhet ett naturvetenskapligt språk och anpassar till viss del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör enkla bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för innebörden av begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder från vart och ett av kursens olika områden. Eleven använder dessa med viss säkerhet för att söka svar på frågor samt för att beskriva och exemplifiera kemiska förlopp och företeelser. Utifrån några exempel redogör eleven utförligt för hur kemins modeller och teorier utvecklas. Eleven värderar också modellers och teoriers giltighet och begränsningar med enkla omdömen. Eleven analyserar och söker svar på komplexa frågor i bekanta situationer med tillfredsställande resultat. Detta gäller såväl i det teoretiska som i det praktiska arbetet. I arbetet formulerar eleven relevanta hypoteser och formulerar med viss säkerhet egna frågor. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare experiment och observationer på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven kemikalier och utrustning på

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för innebörden av begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder från vart och ett av kursens olika områden. Eleven använder dessa med säkerhet för att söka svar på frågor samt för att beskriva och generalisera kring kemiska förlopp och företeelser. Utifrån några exempel redogör eleven utförligt och nyanserat för hur kemins modeller och teorier utvecklas. Eleven värderar också modellers och teoriers giltighet och begränsningar med nyanserade omdömen. Eleven analyserar och söker svar på komplexa frågor i bekanta och nya situationer med gott resultat. Detta gäller såväl i det teoretiska som i det praktiska arbetet. I arbetet formulerar eleven relevanta hypoteser och formulerar med säkerhet komplexa egna frågor. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare experiment och observationer på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven kemikalier och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med nyanserade omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade och nyanserade resonemang. Vid behov föreslår eleven också förändringar. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat komplexa frågor som rör kemins betydelse för individ och samhälle. I diskussionerna för eleven fram välgrundade och nyanserade argument och redogör utförligt och nyanserat för konsekvenser av flera tänkbara ställningstaganden. Eleven föreslår också nya frågeställningar att diskutera. Eleven använder med säkerhet ett naturvetenskapligt språk och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör välgrundade och nyanserade bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: KEMKEM02

text: Kursen kemi 2 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Reaktionshastighet och kemisk jämvikt

text: – Reaktionshastighet, till exempel katalysatorers och koncentrationers inverkan på hur fort kemiska reaktioner sker. – Faktorer som påverkar jämviktslägen och jämviktskonstanter. – Beräkningar på och resonemang om jämviktssystem i olika miljöer, till exempel jämviktssystem i världshaven, i människokroppen och inom industriella processer.

text: Organisk kemi

text: – Olika organiska ämnesklasser, deras egenskaper, struktur och reaktivitet. – Reaktionsmekanismer, inklusive kvalitativa resonemang om, hur och varför reaktioner sker och om energiomsättningar vid olika slags organiska reaktioner.

text: Biokemi

text: – Det genetiska informationsflödet, inklusive huvuddragen i de biokemiska processerna replikation, transkription och translation. – Huvuddragen i människans ämnesomsättning på molekylär nivå. – Proteiners struktur och funktion, med speciellt fokus på enzymer.

text: Analytisk kemi

text: – Kvalitativa och kvantitativa metoder för kemisk analys, till exempel masspektrometri och spektrofotometri. – Resonemang om provtagning, detektionsnivå, riktighet och precision samt systematiska och slumpmässiga felkällor.

text: Kemins karaktär och arbetssätt

text: – Modeller och teorier som förenklingar av verkligheten. Modellers och teoriers giltighetsområden och hur de kan utvecklas, generaliseras eller ersättas av andra modeller och teorier över tid. – Avgränsning och studier av problem och frågor med hjälp av kemiska resonemang. – Det experimentella arbetets betydelse för att testa, omvärdera och revidera hypoteser, teorier och modeller. – Planering och genomförande av experimentella undersökningar och observationer samt formulering och prövning av hypoteser i samband med dessa. – Utvärdering av resultat och slutsatser genom analys av metodval, arbetsprocess och felkällor. – Frågor om etik och hållbar utveckling kopplade till kemins olika arbetssätt och verksamhetsområden.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet kemi i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet kemi finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Kemi

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet kemi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om kemins begrepp, teorier, modeller och arbetsmetoder. Den ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om naturliga såväl som av människan skapade kemiska processer. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förståelse av kemins betydelse för klimat, miljö och människokroppen samt kunskaper om kemins olika tillämpningar inom till exempel utvecklingen av nya läkemedel, nya material och ny teknologi. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett naturvetenskapligt perspektiv på vår omvärld. I undervisningen ska aktuell forskning och elevernas upplevelser, nyfikenhet och kreativitet tas till vara. Undervisningen ska också bidra till att eleverna, från en naturvetenskaplig utgångspunkt, kan delta i samhällsdebatten och diskutera etiska frågor och ställningstaganden. Kemi utvecklas ständigt i ett samspel mellan teori och experiment, där hypoteser, teorier och modeller testas, omvärderas och förändras. Undervisningen ska därför behandla teoriers och modellers utveckling, begränsningar och giltighetsområden. Den ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta teoretiskt och experimentellt samt att kommunicera med hjälp av ett naturvetenskapligt språk. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kritiskt värdera och skilja mellan påståenden som bygger på vetenskaplig respektive ickevetenskaplig grund. Undervisningen ska innefatta naturvetenskapliga arbetsmetoder som att formulera och söka svar på frågor, planera och utföra experiment samt bearbeta, tolka och kritiskt granska resultat och information. I undervisningen ska eleverna ges tillfällen att argumentera kring och presentera analyser och slutsatser. De ska även ges möjlighet att använda datorstödd utrustning för insamling, simulering, beräkning, bearbetning och presentation av data.

text: 2. Förmåga att analysera och söka svar på ämnesrelaterade frågor samt att identifiera, formulera och lösa problem. Förmåga att reflektera över och värdera valda strategier, metoder och resultat. 3. Förmåga att planera, genomföra, tolka och redovisa experiment och observationer samt förmåga att hantera kemikalier och utrustning. 4. Kunskaper om kemins betydelse för individ och samhälle. 5. Förmåga att använda kunskaper i kemi för att kommunicera samt för att granska och använda information.

text: Kurser i ämnet

text: Kemi 1, 100 poäng

text: Kurskod: KEMKEM01

text: Centralt innehåll

text: Materia och kemisk bindning

text: • Modeller och teorier för materiens uppbyggnad och klassificering. • Kemisk bindning och dess inverkan på till exempel förekomst, egenskaper och användningsområden för organiska och oorganiska ämnen.

text: Reaktioner och förändringar

text: • Syrabasreaktioner, inklusive pH-begreppet och buffertverkan. • Redoxreaktioner, inklusive elektrokemi. • Fällningsreaktioner. • Energiomsättningar vid fasomvandlingar och kemiska reaktioner.

text: Stökiometri

text: • Tolkning och skrivning av formler för kemiska föreningar och reaktioner. • Substansmängdsförhållanden, koncentrationer, begränsande reaktanter och utbyten vid kemiska reaktioner.

text: Analytisk kemi

text: • Kvalitativa och kvantitativa metoder för kemisk analys, till exempel kromatografi och titrering.

text: Kemins karaktär och arbetssätt

text: • Vad som kännetecknar en naturvetenskaplig frågeställning. • Modeller och teorier som förenklingar av verkligheten. Hur modeller och teorier kan förändras över tid. • Hur problem och frågor avgränsas och studeras med hjälp av kemiska resonemang. • Det experimentella arbetets betydelse för att testa, omvärdera och revidera hypoteser, teorier och modeller. 3

text: • Planering och genomförande av experiment samt formulering och prövning av hypoteser i samband med dessa. • Utvärdering av resultat och slutsatser genom analys av metodval, arbetsprocess och felkällor. • Ställningstagande i samhällsfrågor utifrån kemiska modeller, till exempel frågor om hållbar utveckling.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för innebörden av begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder från vart och ett av kursens olika områden. Eleven använder dessa med säkerhet för att söka svar på frågor samt för att beskriva och generalisera kring kemiska förlopp och företeelser. Utifrån några exempel redogör eleven utförligt och nyanserat för hur kemins modeller och teorier utvecklas. Eleven värderar också modellers och teoriers giltighet och begränsningar med nyanserade omdömen. Eleven analyserar och söker svar på komplexa frågor i bekanta och nya situationer med gott resultat. Detta gäller såväl i det teoretiska som i det praktiska arbetet. I arbetet formulerar eleven relevanta hypoteser och formulerar med säkerhet komplexa egna frågor. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare experiment och observationer på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven kemikalier och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med nyanserade omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade och nyanserade resonemang. Vid behov föreslår eleven också förändringar. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat komplexa frågor som rör kemins betydelse för individ och samhälle. I diskussionerna för eleven fram välgrundade och nyanserade argument och redogör utförligt och nyanserat för konsekvenser av flera tänkbara ställningstaganden. Eleven föreslår också nya frågeställningar att diskutera. 5

text: Kemi 2, 100 poäng

text: Kurskod: KEMKEM02

text: Centralt innehåll

text: Reaktionshastighet och kemisk jämvikt

text: • Reaktionshastighet, till exempel katalysatorers och koncentrationers inverkan på hur fort kemiska reaktioner sker. • Faktorer som påverkar jämviktslägen och jämviktskonstanter. • Beräkningar på och resonemang om jämviktssystem i olika miljöer, till exempel jämviktssystem i världshaven, i människokroppen och inom industriella processer.

text: Organisk kemi

text: • Olika organiska ämnesklasser, deras egenskaper, struktur och reaktivitet. • Reaktionsmekanismer, inklusive kvalitativa resonemang om, hur och varför reaktioner sker och om energiomsättningar vid olika slags organiska reaktioner.

text: Biokemi

text: • Det genetiska informationsflödet, inklusive huvuddragen i de biokemiska processerna replikation, transkription och translation. • Huvuddragen i människans ämnesomsättning på molekylär nivå. • Proteiners struktur och funktion, med speciellt fokus på enzymer.

text: Analytisk kemi

text: • Kvalitativa och kvantitativa metoder för kemisk analys, till exempel masspektrometri och spektrofotometri. • Resonemang om provtagning, detektionsnivå, riktighet och precision samt systematiska och slumpmässiga felkällor.

text: Kemins karaktär och arbetssätt

text: • Modeller och teorier som förenklingar av verkligheten. Modellers och teoriers giltighetsområden och hur de kan utvecklas, generaliseras eller ersättas av andra modeller och teorier över tid. • Avgränsning och studier av problem och frågor med hjälp av kemiska resonemang. • Det experimentella arbetets betydelse för att testa, omvärdera och revidera hypoteser, teorier och modeller.

text: • Planering och genomförande av experimentella undersökningar och observationer samt formulering och prövning av hypoteser i samband med dessa. • Utvärdering av resultat och slutsatser genom analys av metodval, arbetsprocess och felkällor. • Frågor om etik och hållbar utveckling kopplade till kemins olika arbetssätt och verksamhetsområden.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven värderar också modellers och teoriers giltighet och begränsningar med enkla omdömen. Eleven analyserar och söker svar på komplexa frågor i bekanta situationer med tillfredsställande resultat. Detta gäller såväl i det teoretiska som i det praktiska arbetet. I arbetet formulerar eleven relevanta hypoteser och formulerar med viss säkerhet egna frågor. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare experiment och observationer på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven kemikalier och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med enkla omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade resonemang. Eleven diskuterar utförligt frågor som rör kemins betydelse för individ och samhälle. I diskussionerna för eleven fram välgrundade argument och redogör utförligt för konsekvenser av något tänkbart ställningstagande. Eleven använder med viss säkerhet ett naturvetenskapligt språk och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör välgrundade bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för innebörden av begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder från vart och ett av kursens olika områden. Eleven använder dessa med säkerhet för att söka svar på frågor samt för att beskriva och generalisera kring kemiska förlopp och företeelser. Utifrån några exempel redogör eleven utförligt och nyanserat för hur kemins modeller och teorier utvecklas. Eleven värderar också modellers och teoriers giltighet och begränsningar med nyanserade omdömen. Eleven analyserar och söker svar på komplexa frågor i bekanta och nya situationer med gott resultat. Detta gäller såväl i det teoretiska som i det praktiska arbetet. I arbetet formulerar eleven relevanta hypoteser och formulerar med säkerhet komplexa egna frågor. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare experiment och observationer på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven kemikalier och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med nyanserade omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade och nyanserade resonemang. Vid behov föreslår eleven också förändringar. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat komplexa frågor som rör kemins betydelse för individ och samhälle. I diskussionerna för eleven 8 fram välgrundade och nyanserade argument och redogör utförligt och

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet naturvetenskaplig specialisering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

type: rubrik

text: Bilaga

text: Naturvetenskaplig specialisering

text: Ämnet naturvetenskaplig specialisering möjliggör en inomvetenskaplig eller tvärvetenskaplig fördjupning inom ett valt naturvetenskapligt kunskapsområde.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet naturvetenskaplig specialisering ska syfta till att eleverna fördjupar sina naturvetenskapliga kunskaper inom ett valt kunskapsområde. Eleverna ska ges möjlighet att fördjupa ett vetenskapligt förhållningssätt. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda relevanta begrepp, teorier, modeller och metoder i syfte att behandla frågeställningar inom det valda kunskapsområdet. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar nyfikenhet för naturvetenskap, förståelse av naturvetenskapens betydelse i samhället och ett naturvetenskapligt perspektiv på vår omvärld. I undervisningen ska aktuell forskning och elevernas egna upplevelser tas till vara. Naturvetenskap utvecklas ständigt i ett samspel mellan teori och experiment, där hypoteser, teorier och modeller testas, omvärderas och förändras. Undervisningen ska därför behandla teoriers och modellers utveckling, begränsningar och giltighetsområden. Den ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta teoretiskt och experimentellt samt att kommunicera med hjälp av ett naturvetenskapligt språk. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kritiskt värdera och skilja mellan påståenden som bygger på vetenskaplig respektive icke-vetenskaplig grund samt att resonera kring och förhålla sig kritiska till valda strategier och resultat. Att samla in, sovra, strukturera och värdera information samt att dra slutsatser utifrån informationen är centralt för en fördjupad vetenskaplighet. Undervisningen ska därför innefatta naturvetenskapliga arbetsmetoder som att formulera och söka svar på frågor, göra systematiska observationer, planera och utföra experiment samt bearbeta, tolka och kritiskt granska resultat och information. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att uttrycka kunskaper och föra resonemang såväl muntligt som skriftligt och med hjälp av modern informationsteknik.

text: Undervisningen i ämnet naturvetenskaplig specialisering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om relevanta begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder samt förståelse av hur dessa utvecklas. 2. Förmåga att analysera och söka svar på ämnesrelaterade frågor samt att identifiera, formulera och lösa problem. Förmåga att reflektera över och värdera valda strategier, metoder och resultat. 3. Förmåga att planera, genomföra, tolka och redovisa undersökande arbete samt förmåga att hantera material och utrustning.

text: Kurser i ämnet

text: Naturvetenskaplig specialisering, 100 poäng, som beroende på valt kunskapsområde bygger på kursen biologi 2, kursen fysik 2 eller kursen kemi 2. Kursen kan läsas flera gånger med olika innehåll.

text: Kurskod: NAVNAT00S

text: Kursen naturvetenskaplig specialisering omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper inom valt kunskapsområde.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupning inom valt kunskapsområde. Exempel på kunskapsområden kan vara astronomi, ekotoxikologi, etologi, fysiologi, geofysik, genetik, kvartärgeologi, kvantkemi, limnologi, miljökemi, näringslära och strålningsfysik. – Begrepp, teorier, modeller och metoder inom kunskapsområdet och hur dessa har vuxit fram. – Experiment, fältstudier eller observationer. – Tillämpningar inom kunskapsområdet, till exempel i samarbete med institutioner och organisationer i det omgivande samhället. – Källkritisk granskning, tolkning och värdering av information från olika medier och källor. – Naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer, till exempel planschutställningar, rapporter, reportage och seminarier.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven använder med viss säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor samt för att beskriva och exemplifiera företeelser inom valt kunskapsområde. Utifrån något exempel redogör eleven översiktligt för hur kunskapsområdets modeller och teorier utvecklas. Eleven analyserar och söker svar på frågor med tillfredsställande resultat. Detta gäller såväl i det teoretiska som i det praktiska arbetet. Eleven planerar och genomför i samråd med handledare det undersökande arbetet på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven material och utrustning på ett

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven använder med viss säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor och för att beskriva och exemplifiera företeelser inom valt kunskapsområde. Utifrån några exempel redogör eleven utförligt för hur kunskapsområdets modeller och teorier utvecklas. Eleven analyserar och söker svar på komplexa frågor med tillfredsställande resultat. Detta gäller såväl i det teoretiska som i det praktiska arbetet. I arbetet formulerar eleven med viss säkerhet egna frågor som för processen framåt. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare det undersökande arbetet på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med enkla omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade resonemang. Eleven diskuterar utförligt frågor som rör det valda kunskapsområdets betydelse för individ och samhälle. I diskussionerna för eleven fram välgrundade argument och redogör utförligt för konsekvenser av något tänkbart ställningstagande. Eleven använder med viss säkerhet naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör välgrundade bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: 4 Betyget A

text: Eleven använder med säkerhet begrepp, modeller, teorier och arbetsmetoder för att söka svar på frågor samt för att beskriva och generalisera kring företeelser inom valt kunskapsområde. Utifrån några exempel redogör eleven utförligt och nyanserat för hur kunskapsområdets modeller och teorier utvecklas. Eleven analyserar och söker svar på komplexa frågor med gott resultat. Detta gäller såväl i det teoretiska som i det praktiska arbetet. I arbetet

text: formulerar eleven med säkerhet egna frågor som för processen framåt

text: och fördjupar resonemangen. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare det undersökande arbetet på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med nyanserade omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade och nyanserade resonemang. Vid behov föreslår eleven också förändringar. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat komplexa frågor som rör det valda kunskapsområdets betydelse för individ och samhälle. I diskussionerna för eleven fram välgrundade och nyanserade argument och redogör utförligt och nyanserat för konsekvenser av flera tänkbara ställningstaganden. Eleven föreslår också nya frågeställningar att diskutera. Eleven använder med säkerhet naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör välgrundade och nyanserade bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet naturvetenskaplig specialisering i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Naturvetenskaplig specialisering

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet naturvetenskaplig specialisering ska syfta till att eleverna fördjupar sina naturvetenskapliga kunskaper inom ett valt kunskapsområde. Eleverna ska ges möjlighet att fördjupa ett vetenskapligt förhållningssätt. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda relevanta begrepp, teorier, modeller och metoder i syfte att behandla frågeställningar inom det valda kunskapsområdet. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar nyfikenhet för naturvetenskap, förståelse av naturvetenskapens betydelse i samhället och ett naturvetenskapligt perspektiv på vår omvärld. I undervisningen ska aktuell forskning och elevernas egna upplevelser tas till vara. Naturvetenskap utvecklas ständigt i ett samspel mellan teori och experiment, där hypoteser, teorier och modeller testas, omvärderas och förändras. Undervisningen ska därför behandla teoriers och modellers utveckling, begränsningar och giltighetsområden. Den ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta teoretiskt och experimentellt samt att kommunicera med hjälp av ett naturvetenskapligt språk. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kritiskt värdera och skilja mellan påståenden som bygger på vetenskaplig respektive ickevetenskaplig grund samt att resonera kring och förhålla sig kritiska till valda strategier och resultat. Att samla in, sovra, strukturera och värdera information samt att dra slutsatser utifrån informationen är centralt för en fördjupad vetenskaplighet. Undervisningen ska därför innefatta naturvetenskapliga arbetsmetoder som att formulera och söka svar på frågor, göra systematiska observationer, planera och utföra experiment samt bearbeta, tolka och kritiskt granska resultat och information. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att uttrycka kunskaper och föra resonemang såväl muntligt som skriftligt och med hjälp av modern informationsteknik.

text: 3. Förmåga att planera, genomföra, tolka och redovisa undersökande arbete samt förmåga att hantera material och utrustning. 4. Kunskaper om naturvetenskapens betydelse för individ och samhälle. 5. Förmåga att använda kunskaper i naturvetenskap för att kommunicera samt för att granska och använda information.

text: Kurser i ämnet

text: Kurskod: NATNAT00S

text: Kursen naturvetenskaplig specialisering omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper inom kunskapsområde.

text: Centralt innehåll

text: • Fördjupning inom valt kunskapsområde. Exempel på kunskapsområden kan vara astronomi, ekotoxikologi, etologi, fysiologi, geofysik, genetik, kvartärgeologi, kvantkemi, limnologi, miljökemi, näringslära och strålningsfysik. • Begrepp, teorier, modeller och metoder inom kunskapsområdet och hur dessa har vuxit fram. • Experiment, fältstudier eller observationer. • Tillämpningar inom kunskapsområdet, till exempel i samarbete med institutioner och organisationer i det omgivande samhället. • Källkritisk granskning, tolkning och värdering av information från olika medier och källor. • Naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer, till exempel planschutställningar, rapporter, reportage och seminarier.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: arbetet på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med enkla omdömen och motiverar sina slutsatser med enkla resonemang. Eleven diskuterar översiktligt frågor som rör det valda kunskapsområdets betydelse för individ och samhälle. I diskussionerna för eleven fram enkla argument och redogör översiktligt för konsekvenser av något tänkbart ställningstagande. Eleven använder med viss säkerhet naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till viss del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör enkla bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: och fördjupar resonemangen. Eleven planerar och genomför efter samråd med handledare det undersökande arbetet på ett tillfredsställande sätt. Dessutom hanterar eleven material och utrustning på ett säkert sätt. Vidare tolkar eleven sina resultat, utvärderar sina metoder med nyanserade omdömen och motiverar sina slutsatser med välgrundade och nyanserade resonemang. Vid behov föreslår eleven också förändringar. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat komplexa frågor som rör det valda kunskapsområdets betydelse för individ och samhälle. I diskussionerna för eleven fram välgrundande och nyanserade argument och redogör utförligt och nyanserat för konsekvenser av flera tänkbara ställningstaganden. Eleven föreslår också nya frågeställningar att diskutera. Eleven använder med säkerhet naturvetenskapliga uttrycks- och presentationsformer och anpassar till stor del sin kommunikation till syfte och sammanhang. Dessutom använder eleven olika typer av källor och gör välgrundade och nyanserade bedömningar av informationens och källornas trovärdighet och relevans. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010

type: foreskrift


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet film- och tv-produktion finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Film- och tv-produktion

text: Film- och tv-produktion omfattar ett stort område, från olika tv-genrer till fiktiv film, dokumentärfilm, musikvideor, reklamfilm samt informations- och beställningsfilm. Den digitala tekniken har förändrat såväl produktionstekniken som berättandet och har skapat nya distributionsformer för rörliga bilder. Detta innebär en ständig förändring och utveckling av olika roller inom produktionsarbetet och alla led i produktionsprocessen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet film- och tv-produktion ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om dramaturgi och berättarkomponenter för olika typer av film- och tv-produktioner. I detta ingår flera uttrycksformer, till exempel rörliga bilder, ljud och grafik. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper för att skapa olika typer av film- och tv-produktioner som är anpassade till olika målgrupper och olika produktioners användningsområden. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att gestalta idéer och genomföra en produktion. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga till kreativt berättande och förmåga att utveckla sitt bildspråk. Film- och tv-produktion sker ofta i grupp och under tidspress. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att samarbeta, planera, lösa problem och organisera arbetsuppgifter. För att snabbt och tydligt kunna kommunicera i produktionsarbetet ska eleverna ges möjlighet att använda fackspråk. Arbetet med olika produktioner ska också ge eleverna möjlighet att utveckla analysförmåga, att se alternativa lösningar och att ta ansvar för förbättringar. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att producera dokumentärer, reklam, musikvideor, olika typer av tv-program och fiktivt drama. Metoder för analys, kvalitetsbedömning, diskussion och källkritisk prövning i arbetet med film- och tv-produktioner ska också användas i undervisningen. Eftersom produktioner sänds eller publiceras för en bred allmänhet ska undervisningen ge erfarenheter av olika publiksituationer.

text: Undervisningen i ämnet film- och tv-produktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att planera, genomföra och distribuera film- och tvproduktioner från idé till färdig produktion med hjälp av modern teknik. 2. Kunskaper om och färdigheter i att använda olika produktionsmetoder samt olika berättartekniker, berättarkomponeneter och dramaturgiska grepp som används i filmoch tv-produktioner. 3. Förmåga att samarbeta och arbeta inom givna ramar.

text: 4. Förmåga att analysera och utvärdera olika typer av film- och tvproduktioner med avseende på målgrupp och utifrån såväl estetiska som etiska perspektiv samt att använda ett relevant fackspråk. 5. Kunskaper om lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området.

text: Kurser i ämnet

text: Film- och tv-produktion 1, 100 poäng. Film- och tv-produktion 2, 100 poäng, som bygger på kursen film- och tvproduktion 1. Filmproduktion, 100 poäng, som bygger på kursen film- och tv-produktion 2. Manus för film och tv, 100 poäng, som bygger på kursen film- och tvproduktion 1. Tv-produktion, 100 poäng, som bygger på kursen film- och tv-produktion 2.

text: Film- och tv-produktion 1, 100 poäng

text: Kurskod: FILFIL01

text: Kursen film- och tv-produktion 1 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Research, produktionsplanering och utvärdering. – Inspelnings- och redigeringsteknik. – Distribution och offentliggörande av produktioner. – Orientering om hur man skriver manus för spelfilm, tv eller dokumentärfilm. – Intervjuteknik. – Berättarkomponenter, till exempel bildutsnitt, kamerarörelser, ljud och musik. Orientering om dramaturgi. – Orientering om olika genrer och stilar genom film- och tv-historien. – Förutsättningar för produktion för public service jämfört med reklamfinansierade medier. – Upphovsrätt och pressetiska regler.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven gör en enkel planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar i samråd med handledare film- och tv- produktioner med hjälp av inspelningsoch redigeringsteknikens enkla funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder någon enkel film- och tv-produktionsmetod för att få underlag till produktioner och tar fram ett enkelt manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en enkel bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I film- och tv-produktioner 3

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar efter samråd med handledare film- och tv- produktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder flera film- och tv-produktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad och nyanserad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I film- och tv-produktioner använder eleven med säkerhet flera berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en god kvalitet och ett kreativt bildspråk. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Dessutom intar eleven vid behov olika arbetsroller i gruppen. Eleven arbetar inom givna ramar och ger nyanserade omdömen om vilka konsekvenser ramarna har för produktionen. Eleven redogör utförligt och nyanserat för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade och nyanserade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Dessutom ger eleven välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven gör även en komplex analys och utvärdering av film- och tv-produktioner som inbegriper välgrundade och nyanserade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt och nyanserat för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området och för deras konsekvenser för den egna film- och tv-produktionen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: FILFIL02

text: Kursen film- och tv-produktion 2 omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i ämnet.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Dokumentärproduktioner och reklamfilm. Hur de planeras, genomförs och utvärderas. – Inspelnings- och redigeringsteknikens mer avancerade och manuella funktioner för bild och ljud. – Publicering på olika distributionsplattformar, bildformat och bildupplösningar. – Manusarbete från idé, research och källkritik till synopsis, bildmanus och färdigt manus. – Intervjuteknik, till exempel processintervju och aktivt lyssnande. – Orientering om ljussättning. – Berättande med bild. Hur dramaturgi, berättarteknik och berättarkomponenter används för att berätta en historia eller förmedla en känsla. – Dramaturgi med inriktning mot dramatiskt och episkt berättande. – Estetiska och etiska perspektiv. Hur de påverkar form och innehåll. – Målgruppstänkande. Hur det påverkar form och innehåll. – Kostnadsramar för produktioner, vad det innebär att arbeta inom givna tidsramar och på vilket sätt det påverkar kvaliteten. –

text: Marknadsföringslagen

text: med betoning på reklam samt yttrandefrihetslagen.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven gör en enkel planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar i samråd med handledare film- och tv- produktioner med hjälp av inspelningsoch redigeringsteknikens enkla funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder någon enkel film- och tv-produktionsmetod för att få underlag till produktioner och tar fram ett enkelt manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en enkel bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I film- och tv-produktioner använder eleven med viss säkerhet någon berättarteknik, berättarkomponent eller något dramaturgiskt grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång i samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar till viss del inom givna ramar.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar efter samråd med handledare film- och tv- produktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder några film- och tv-produktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I film- och tv-produktioner använder eleven med viss säkerhet några berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar inom givna ramar. Eleven redogör utförligt för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör även en analys och utvärdering av film- och tv-produktioner som inbegriper välgrundade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med viss säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området och för deras konsekvenser för den egna film- och tv-produktionen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar efter samråd med handledare film- och tv- produktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade och manuella funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder flera film- och tv-produktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad och nyanserad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I film- och tv-produktioner använder eleven med säkerhet flera berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en god kvalitet och ett kreativt bildspråk. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Dessutom intar eleven vid behov olika arbetsroller i gruppen. Eleven arbetar inom givna ramar och ger nyanserade omdömen om vilka konsekvenser ramarna har för produktionen. Eleven redogör utförligt och nyanserat för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade och nyanserade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Dessutom ger eleven välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven gör även en komplex analys och utvärdering av film- och tv-produktioner som inbegriper välgrundade och nyanserade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt och nyanserat för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området och för deras konsekvenser för den egna film- och tv-produktionen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Filmproduktion, 100 poäng

text: Kurskod: FILFIL0

text: Kursen filmproduktion omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i filmproduktion.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Produktionsplanering och budgetering med betoning på fiktiva produktioner samt olika filmstöd. Hur det går till att besätta roller och reka platser. – Inspelning av bild och ljud samt ljussättning med betoning på fiktion. Hur arbetsprover kan utformas. – Olika inspelningstekniker, till exempel kran, räls och steadycam. – Digital efterbearbetning och specialeffekter, till exempel färgkorrigering, compositing och ljudmix. – Publicering på olika distributionsplattformar, bildformat och bildupplösningar med betoning på fiktion. – Manusarbete och dramaturgisk bearbetning till bildmanus med betoning på gestaltade fiktiva produktioner. – Berättarkomponenter som scenografi, kostym och smink. – Regi. – Samverkan mellan olika yrkesroller i samband med inspelning av fiktion. – Innehåll, form, teknik och målgrupp i gestaltande produktioner ur ett estetiskt och etiskt perspektiv. – Avtal och kontrakt samt bestämmelser och överenskommelser med betoning på fiktion.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven gör en enkel planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar i samråd med handledare filmproduktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens enkla funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder någon enkel filmproduktionsmetod för att få underlag till produktioner och tar fram ett enkelt manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en enkel bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I filmproduktioner använder eleven med viss säkerhet någon berättarteknik, berättarkomponent eller något dramaturgiskt grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång i samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar till viss del inom givna ramar. Eleven redogör översiktligt för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar enkla slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör även en enkel analys och utvärdering av filmproduktioner som inbegriper enkla resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med viss säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar efter samråd med handledare filmproduktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder några filmproduktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I filmproduktioner använder eleven med viss säkerhet några berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar inom givna ramar. Eleven redogör utförligt för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör även en analys och utvärdering av filmproduktioner som inbegriper välgrundade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med viss säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området och för deras konsekvenser för den egna filmproduktionen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar efter samråd med handledare filmproduktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade och manuella funktioner.

text: Manus för film och tv, 100 poäng

text: Kurskod: FILMAN0

text: Kursen manus för film och tv omfattar punkterna 1–2 och 4–5 och under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkt 2.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Arbetsprocess från idé till färdigt film- eller tv-manus. – Manusteori, manusstruktur och dramaturgi. – Berättarformat, berättarkomponenter och karaktärer för film och tv. – Målgruppsanpassning av film- och tv-produktioners manus. – Orientering i olika genrer inom film och tv samt genrernas estetik. – Metoder för analys av film- och tv-produktioners manus, struktur och karaktärer. – Relevanta begrepp, till exempel logline, synopsis, beat-sheet och outline.

text: – Pitchning och analys av marknaden, samt muntlig och skriftlig presentation av idé eller manus i säljande syfte. – Upphovsrätt och etiska överväganden i samband med arbetet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven gör en enkel planering av sitt arbete samt skriver i samråd med handledare enkla film- eller tv-manus som är sammanhängande och begripliga samt till viss del anpassade till målgrupp och genre. Under arbetet gör eleven enkla reflektioner över den egna arbetsprocessen och det egna skapandet samt omarbetar till viss del sina manustexter. I sitt film- och tvmanusskrivande använder eleven med viss säkerhet dramaturgiska modeller. Eleven redogör översiktligt för olika genrer samt beskriver översiktligt deras estetik. Eleven redogör även översiktligt för dramaturgisk modell, berättarkomponenter, karaktärer och dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sina manus. Dessutom drar eleven enkla slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör enkla analyser och utvärderingar av egna och andras dramatiska berättelser och karaktärer i text för rörlig bild. Analyserna och utvärderingarna inbegriper enkla resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven skriver enkla loglines och förmedlar med viss säkerhet i form av pitch egna idéer i förberedda samtal och diskussioner samt i text. Eleven använder med viss säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör översiktligt för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete samt skriver efter samråd med handledare film- eller tv-manus som är sammanhängande och begripliga samt till viss del anpassade till målgrupp och genre. Under arbetet gör eleven välgrundade reflektioner över den egna arbetsprocessen och det egna skapandet samt omarbetar sina manustexter. I sitt film- och tvmanusskrivande använder eleven med viss säkerhet dramaturgiska modeller. Eleven redogör utförligt för olika genrer samt beskriver utförligt deras estetik. Eleven redogör även utförligt för dramaturgisk modell, berättarkomponenter, karaktärer och dramaturgiska grepp som hon eller han

text: använt i sina manus. Dessutom drar eleven välgrundade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör analyser och utvärderingar av egna och andras dramatiska berättelser och karaktärer i text för rörlig bild. Analyserna och utvärderingarna inbegriper välgrundade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven skriver loglines och förmedlar med viss säkerhet i form av pitch egna idéer i förberedda samtal och diskussioner samt i text. Eleven använder med viss säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete samt skriver efter samråd med handledare avancerade film- eller tv-manus som är sammanhängande och begripliga samt anpassade till målgrupp och genre. Under arbetet gör eleven välgrundade och nyanserade reflektioner över den egna arbetsprocessen och det egna skapandet samt omarbetar sina manustexter. I sitt film- och tv-manusskrivande använder eleven med säkerhet dramaturgiska modeller. Eleven redogör utförligt och nyanserat för olika genrer samt beskriver utförligt och nyanserat deras estetik. Eleven redogör även utförligt och nyanserat för dramaturgisk modell, berättarkomponenter, karaktärer och dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sina manus. Dessutom drar eleven välgrundade och nyanserade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven ger även välgrundade förslag på hur arbetet

text: kan förbättras.

text: Eleven gör komplexa analyser och utvärderingar av egna och andras dramatiska berättelser och karaktärer i text för rörlig bild. Analyserna och utvärderingarna inbegriper välgrundade och nyanserade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven skriver avancerade loglines och förmedlar med säkerhet i form av pitch egna idéer i förberedda samtal och diskussioner samt i text. Eleven använder med säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: FILTVP0

text: Kursen tv-produktion omfattar punkterna 1–5 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper i tv-produktion.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Produktionsplanering, olika produktionskostnader och budgetering med betoning på tv-produktion. – Studioinspelning, flerkamerasystem, körschema och annan skriftlig dokumentation som krävs i samband med en tv-sändning. – Research för tv-produktion samt källkritiskt arbete. – Tv-redaktionens arbetssätt. – Inspelning av bild och ljud samt ljussättning och elsäkerhet med betoning på tv-produktion. Hur arbetsprover kan utformas. – Digital efterbearbetning och specialeffekter, till exempel färgkorrigering, compositing, retuschering av rörliga bilder och avancerad ljudmix. – Scenografi och grafisk formgivning för tv-produktion. – Publicering på olika distributionsplattformar, bildformat och bildupplösningar med betoning på tv-produktion. – Olika typer av intervjuer. – Innehåll, form, teknik och målgrupp i olika tv-produktioner ur ett estetiskt och etiskt perspektiv. – Avtal och kontrakt samt andra lagar och överenskommelser med betoning på tv-mediet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: gör även en enkel analys och utvärdering av tv-produktioner som inbegriper enkla resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med viss säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör översiktligt för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar efter samråd med handledare tv-produktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder några tv-produktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I tv-produktioner använder eleven med viss säkerhet några berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar inom givna ramar. Eleven redogör utförligt för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör även en analys och utvärdering av tv-produktioner som inbegriper välgrundade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med viss säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området och för deras konsekvenser för den egna tv-produktionen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar efter samråd med handledare tv- produktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade och manuella funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder flera tv-produktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad och nyanserad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I tv-produktioner använder eleven med säkerhet flera berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en god kvalitet och ett kreativt bildspråk. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Dessutom intar eleven vid behov olika arbetsroller i gruppen. Eleven arbetar inom givna ramar och ger nyanserade omdömen om vilka konsekvenser ramarna har för produktionen. Eleven redogör utförligt och nyanserat för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade och nyanserade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Dessutom ger eleven välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven gör även en komplex analys och utvärdering av tv-produktioner som inbegriper välgrundade och nyanserade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt och nyanserat för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området och för deras konsekvenser för den egna tv-produktionen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet film- och tv-produktion i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: Ämnesplanen för ämnet film- och tv-produktion finns i bilagan till dessa föreskrifter.

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Film- och tv-produktion

text: Film- och tv-produktion omfattar ett stort område, från olika tvgenrer till fiktiv film, dokumentärfilm, musikvideor, reklamfilm samt informations- och beställningsfilm. Den digitala tekniken har förändrat såväl produktionstekniken som berättandet och har skapat nya distributionsformer för rörliga bilder. Detta innebär en ständig förändring och utveckling av olika roller inom produktionsarbetet och alla led i produktionsprocessen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet film- och tv-produktion ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande:

text: 1. Förmåga att planera, genomföra och distribuera film- och tvproduktioner från idé till färdig produktion med hjälp av modern teknik. 2. Kunskaper om och färdigheter i att använda olika produktionsmetoder samt olika berättartekniker, berättarkomponeneter och dramaturgiska grepp som används i film- och tv-produktioner. 3. Förmåga att samarbeta och arbeta inom givna ramar.

text: Kurser i ämnet

text: Film- och tv-produktion 1, 100 poäng. Film- och tv-produktion 2, 100 poäng, som bygger på kursen film- och tvproduktion 1. Filmproduktion, 100 poäng, som bygger på kursen film- och tv-produktion 2. Tv-produktion, 100 poäng, som bygger på kursen film- och tv-produktion 2.

text: Film- och tv-produktion 1, 100 poäng

text: Kurskod: FILFIL01

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: • Research, produktionsplanering och utvärdering. • Inspelnings- och redigeringsteknik. • Distribution och offentliggörande av produktioner. • Orientering om hur man skriver manus för spelfilm, tv eller dokumentärfilm. • Intervjuteknik. • Berättarkomponenter, till exempel bildutsnitt, kamerarörelser, ljud och musik. Orientering om dramaturgi. • Orientering om olika genrer och stilar genom film- och tv-historien. • Förutsättningar för produktion för public service jämfört med reklamfinansierade medier. • Upphovsrätt och pressetiska regler.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven gör en enkel planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar i samråd med handledare film- och tv- produktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens enkla funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder någon enkel film- och tv-produktionsmetod för att få underlag till produktioner och tar fram ett enkelt manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en enkel bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I film- och tv-

text: produktioner använder eleven med viss säkerhet någon berättarteknik, berättarkomponent eller något dramaturgiskt grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång i samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar till viss del inom givna ramar. Eleven redogör översiktligt för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar enkla slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör även en enkel analys och utvärdering av film- och tv-produktioner som inbegriper enkla resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med viss säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör översiktligt för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar efter samråd med handledare film- och tv- produktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder några film- och tv-produktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I film- och tvproduktioner använder eleven med viss säkerhet några berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar inom givna ramar. Eleven redogör utförligt för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör även en analys och utvärdering av filmoch tv-produktioner som inbegriper välgrundade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med viss säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i 4 sina bedömningar, redogörelser och analyser.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar efter samråd med handledare film- och tv- produktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder flera film- och tv-produktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad och nyanserad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I film- och tv-produktioner använder eleven med säkerhet flera berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en god kvalitet och ett kreativt bildspråk. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Dessutom intar eleven vid behov olika arbetsroller i gruppen. Eleven arbetar inom givna ramar och ger nyanserade omdömen om vilka konsekvenser ramarna har för produktionen. Eleven redogör utförligt och nyanserat för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade och nyanserade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Dessutom ger eleven välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven gör även en komplex analys och utvärdering av film- och tvproduktioner som inbegriper välgrundade och nyanserade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt och nyanserat för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området och för deras konsekvenser för den egna film- och tv-produktionen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: FILFIL02

text: Centralt innehåll

text: • Dokumentärproduktioner och reklamfilm. Hur de planeras, genomförs och utvärderas. • Inspelnings- och redigeringsteknikens mer avancerade och manuella funktioner för bild och ljud. • Publicering på olika distributionsplattformar, bildformat och bildupplösningar. • Manusarbete från idé, research och källkritik till synopsis, bildmanus och färdigt manus. • Intervjuteknik, till exempel processintervju och aktivt lyssnande. • Orientering om ljussättning. • Berättande med bild. Hur dramaturgi, berättarteknik och berättarkomponeneter används för att berätta en historia eller förmedla en känsla. • Dramaturgi med inriktning mot dramatiskt och episkt berättande. • Estetiska och etiska perspektiv. Hur de påverkar form och innehåll. • Målgruppstänkande. Hur det påverkar form och innehåll. • Kostnadsramar för produktioner, vad det innebär att arbeta inom givna tidsramar och på vilket sätt det påverkar kvaliteten. •

text: Marknadsföringslagen

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven gör en enkel planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar i samråd med handledare film- och tv- produktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens enkla funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder någon enkel film- och tv-produktionsmetod för att få underlag till produktioner och tar fram ett enkelt manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en enkel bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I film- och tvproduktioner använder eleven med viss säkerhet någon berättarteknik, berättarkomponent eller något dramaturgiskt grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång i samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar till viss del inom givna ramar.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar efter samråd med handledare film- och tv- produktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder några film- och tv-produktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I film- och tvproduktioner använder eleven med viss säkerhet några berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar inom givna ramar. Eleven redogör utförligt för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör även en analys och utvärdering av filmoch tv-produktioner som inbegriper välgrundade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med viss säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området och för deras konsekvenser för den egna film- och tv-produktionen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar efter samråd med handledare film- och tv- produktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade och manuella funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder flera film- och tv-produktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad och nyanserad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I film- och tv-produktioner använder eleven med säkerhet flera berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en god kvalitet och ett kreativt bildspråk. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Dessutom intar eleven vid behov olika arbetsroller i gruppen. Eleven arbetar inom givna ramar och ger nyanserade omdömen om vilka konsekvenser ramarna har för produktionen. Eleven redogör utförligt och nyanserat för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade och nyanserade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Dessutom ger eleven välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven gör även en komplex analys och utvärdering av film- och tvproduktioner som inbegriper välgrundade och nyanserade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt och nyanserat för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området och för deras konsekvenser för den egna film- och tv-produktionen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Filmproduktion, 100 poäng

text: Kurskod: FILFIL0

text: Centralt innehåll

text: • Produktionsplanering och budgetering med betoning på fiktiva produktioner samt olika filmstöd. Hur det går till att besätta roller och reka platser. • Inspelning av bild och ljud samt ljussättning med betoning på fiktion. Hur arbetsprover kan utformas. • Olika inspelningstekniker, till exempel kran, räls och steadycam. • Digital efterbearbetning och specialeffekter, till exempel färgkorrigering, compositing och ljudmix. • Publicering på olika distributionsplattformar, bildformat och bildupplösningar med betoning på fiktion. • Manusarbete och dramaturgisk bearbetning till bildmanus med betoning på gestaltade fiktiva produktioner. • Berättarkomponenter som scenografi, kostym och smink. • Regi. • Samverkan mellan olika yrkesroller i samband med inspelning av fiktion. • Innehåll, form, teknik och målgrupp i gestaltande produktioner ur ett estetiskt och etiskt perspektiv. • Avtal och kontrakt samt bestämmelser och överenskommelser med betoning på fiktion.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven gör en enkel planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar i samråd med handledare filmproduktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens enkla funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder någon enkel filmproduktionsmetod för att få underlag till produktioner och tar fram ett enkelt manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en enkel bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I filmproduktioner använder eleven med viss säkerhet någon berättarteknik, berättarkomponent eller något dramaturgiskt grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång i samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar till viss del inom givna ramar. Eleven redogör översiktligt för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar enkla slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör även en enkel analys och utvärdering av filmproduktioner som inbegriper enkla resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med viss säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i 9 sina bedömningar, redogörelser och analyser.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven gör en genomarbetad planering av sitt arbete samt genomför och 10 distribuerar med handledare filmproduktioner med hjälp

text: efter samråd

text: av inspelnings- och redigeringsteknikens avancerade och manuella funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder flera filmproduktionsmetoder för att få underlag till produktioner och tar fram ett genomarbetat manus som följs. I samband med researcharbetet gör eleven en välgrundad och nyanserad bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I filmproduktioner använder eleven med säkerhet flera berättartekniker, berättarkomponenter eller dramaturgiska grepp. Produktionen uppvisar en god kvalitet och ett kreativt bildspråk. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång efter samråd med handledare uppkomna problem. Dessutom intar eleven vid behov olika arbetsroller i gruppen. Eleven arbetar inom givna ramar och ger nyanserade omdömen om vilka konsekvenser ramarna har för produktionen. Eleven redogör utförligt och nyanserat för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar välgrundade och nyanserade slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Dessutom ger eleven välgrundade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven gör även en komplex analys och utvärdering av filmproduktioner som inbegriper välgrundade och nyanserade resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör utförligt och nyanserat för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området och för deras konsekvenser för den egna filmproduktionen. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Tv-produktion, 100 poäng

text: Kurskod: FILTVP0

text: Centralt innehåll

text: • Produktionsplanering, olika produktionskostnader och budgetering med betoning på tv-produktion. • Studioinspelning, flerkamerasystem, körschema och annan skriftlig dokumentation som krävs i samband med en tv-sändning. • Research för tv-produktion samt källkritiskt arbete. • Tv-redaktionens arbetssätt. • Inspelning av bild och ljud samt ljussättning och elsäkerhet med betoning 11 på tv-produktion. Hur arbetsprover kan utformas.

text: • Digital efterbearbetning och specialeffekter, till exempel färgkorrigering, compositing, retuschering av rörliga bilder och avancerad ljudmix. • Scenografi och grafisk formgivning för tv-produktion. • Publicering på olika distributionsplattformar, bildformat och bildupplösningar med betoning på tv-produktion. • Olika typer av intervjuer. • Innehåll, form, teknik och målgrupp i olika tv-produktioner ur ett estetiskt och etiskt perspektiv. • Avtal och kontrakt samt andra lagar och överenskommelser med betoning på tv-mediet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven gör en enkel planering av sitt arbete samt genomför och distribuerar i samråd med handledare tv- produktioner med hjälp av inspelnings- och redigeringsteknikens enkla funktioner. I arbetet använder eleven tekniken med viss säkerhet för att påverka delar av produktionen. Eleven använder någon enkel tv-produktionsmetod för att få underlag till produktioner och tar fram ett enkelt manus som till viss del följs. I samband med researcharbetet gör eleven en enkel bedömning av informationens användbarhet utifrån syftet. I tv-produktioner använder eleven med viss säkerhet någon berättarteknik, berättarkomponent eller något dramaturgiskt grepp. Produktionen uppvisar en tillfredsställande kvalitet. I arbetet samarbetar eleven med andra för att nå planerade mål samt löser under arbetets gång i samråd med handledare uppkomna problem. Eleven arbetar till viss del inom givna ramar. Eleven redogör översiktligt för den berättarteknik, de berättarkomponenter och de dramaturgiska grepp som hon eller han använt i sin produktion samt drar enkla slutsatser om på vilket sätt de bidragit till önskvärt resultat. Eleven gör även en enkel analys och utvärdering av tvproduktioner som inbegriper enkla resonemang om målgruppsanpassning, estetiska uttryck och etiska aspekter. Eleven använder med viss säkerhet fackspråksuttryck i sitt arbete och i sina bedömningar, redogörelser och analyser. Eleven redogör översiktligt för grundläggande lagar, andra bestämmelser och överenskommelser inom området. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010