text: För fullgörande av åklagaruppgifter utom kontorstid rörande ärenden om brott som ska handläggas av riksåklagaren eller överlämnas till riksåklagaren enligt 3, 4, 6, 9, 10, 13 eller 13 a §§ ska den åklagare som har särskild beredskapstjänstgöring för ärenden om brott av anställda inom polis- och åklagarväsendet m.fl. kontaktas. Den åklagare som är avdelad för sådan beredskapstjänstgöring har rätt att fatta beslut på riksåklagarens vägnar i den utsträckning som handläggningen av ärendet kräver.

text: Handläggning utom kontorstid av ärenden som ska handläggas vid Utvecklingscentrum Malmö

text: För fullgörande av åklagaruppgifter utom kontorstid rörande ärenden om brott som enligt 2 § ska handläggas vid Utvecklingscentrum Malmö ska ordinarie jouråklagare kontaktas. Den åklagare som är avdelad för sådan jourtjänstgöring har rätt att fatta beslut i den utsträckning som handläggningen av ärendet kräver.


fs: aafs

publisher: Åklagarmyndigheten

title: Åklagarmyndighetens föreskrifter  om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter  (ÅFS 2005:17) om åklagares jour- och beredskapstjänstgöring.

text: Uppgifter som åligger allmän åklagare vid förhandlingar inför domstol enligt Domstolsverkets föreskrifter (

text: DVFS 2007:1

text: ) om beredskap vid tingsrätterna för prövning av häktningsfrågor m.m. ska fullgöras av åklagare som indelas till beredskap för häktningsförhandlingar (häktningsberedskap).

type: stycke

type: paragraf

text: Alla allmänna åklagare utom överåklagare, vice överåklagare och de åklagare som avses i 17-21 a §§ kan indelas till jour och häktningsberedskap enligt 4 §. Ekobrottsmyndigheten anmäler till Åklagarmyndigheten vilka åklagare från myndigheten som är behöriga för och ska ingå i tjänstgöring enligt 4 §.

text: Ändringarna har markerats med kantstreck

text: För den löpande planeringen av åklagarnas jour- och häktningsberedskapstjänstgöring ska samordningsansvariga kammarchefer samråda med lagmännen för de tingsrätter som är samordningsansvariga enligt förordningen (

text: ) om tingsrätternas beredskap för prövning av häktningsfrågor och Domstolsverkets föreskrifter (

text: DVFS 2007:1

text: Om särskild beredskapstjänstgöring för ärenden vid Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål

type: rubrik

text: För fullgörande av åklagaruppgifter utom kontorstid avseende mål som handläggs av Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål enligt Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ÅFS 2005:5

text: ) om åklagarkamrarnas lokalisering och verksamhetsområden ska en särskild organisation finnas för beredskapstjänstgöring.

text: Områdesansvarig överåklagare svarar efter samråd med riksenhetens chef för att en särskild organisation för beredskap enligt 11 § upprättas för landet och för den närmare utformningen av denna. Riksenhetens chef indelar kammarens åklagare att ingå i beredskapen.

text: För den löpande planeringen av beredskapstjänstgöringen ska riksenhetens chef samråda med Kustbevakningen.

text: En åklagare som förordnats att fullgöra särskild beredskap svarar för handläggningen av frågor rörande förundersökning eller förundersökningsåtgärd i ärenden som handläggs av Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål enligt Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ÅFS 2005:5

text: ) om åklagarkamrarnas lokalisering och verksamhetsområden och som aktualiseras under tjänstgöringen, om inte saken utan olägenhet kan anstå till kontorstid.

text: Om särskild beredskapstjänstgöring för ärenden vid Eurojust

text: Områdesansvarig överåklagare svarar efter samråd med den nationella medlemmen vid Eurojust för att en särskild organisation för beredskap för ärenden inom sammanslutningen upprättas och för den närmare utformningen av denna. Den nationella medlemmen indelar i samråd med områdesansvarig överåklagare åklagare med uppgift i Eurojustsamarbetet att ingå i beredskapen.

text: Riksenheten för polismål svarar för att en särskild organisation för beredskap enligt 17 § upprättas för landet och för den närmare utformningen av denna. Riksenhetens chef indelar kammarens åklagare att ingå i beredskapen.

text: Om särskild beredskapstjänstgöring för säkerhetsmål

text: Områdesansvarig överåklagare svarar efter samråd med chefen för Åklagarkammaren för säkerhetsmål för att en särskild organisation för beredskap för ärenden som enligt Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ÅFS 2005:5

text: ) om åklagarkamrarnas lokalisering och verksamhetsområden ska handläggas av säkerhetskammaren upprättas och för den närmare utformningen av denna. Kammarens chef indelar åklagare att ingå i beredskapen.

text: Särskild beredskapsorganisation vid allvarliga kriser

text: Vid särskilda förhållanden som är föranledda av en utländsk väpnad konflikt eller annan liknande allvarlig kris ska en särskild organisation finnas för beredskapstjänstgöring utom kontorstid vid de internationella åklagarkamrarna och Åklagarkammaren för säkerhetsmål.

text: Områdesansvarig överåklagare ansvarar för att en särskild organisation för beredskap enligt 23 § upprättas och för den närmare utformningen av denna. De berörda kammarcheferna indelar efter samråd med områdesansvarig överåklagare åklagare att ingå i beredskapen.

text: Jouråklagare enligt 2 § ska vid särskild beredskap föranledd av en utländsk väpnad konflikt eller annan liknande allvarlig kris till den särskilde beredskapsåklagaren överlämna handläggningen av ärenden som aktualiseras till följd av sådana förhållanden som avses i 23 §, om inte saken utan olägenhet kan anstå.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2012, dock att det utvidgade ansvarsområdet enligt 11 § träder i kraft först den 1 februari 2012.

text: ANDERS PERKLEV Nils Rekke (Rättsavdelningen)

text: Bilaga 1

text: Jourområden Åklagarkammare

text: 1. Häktningsberedskaps- Åklagarkammaren i Luleå områdena Åklagarkammaren i Umeå Norrbottens län, Väster- Åklagarkammaren i Östersund bottens län, Västernorrlands Åklagarkammaren i Sundsvall län och Jämtlands län, Åklagarkammaren i Gävle Gävleborgs län samt Dalarnas Åklagarkammaren i Falun län

text: En åklagare svarar för handläggningen av frågor enligt 2 §. Fem åklagare svarar för häktningsberedskap enligt 3 §. Dagtid mellan kl. 08.00 och 17.00 lördag, söndag och helger* svarar två åklagare för handläggningen av frågor enligt 2 §, normalt genom att åklagare med häktningsberedskap i mån av tid fullgör jour. Om särskilda förhållanden kräver det kan kammarchef besluta att dubblering av jouren inte ska ske.

text: 2. Häktningsberedskaps- Åklagarkammaren i Uppsala områdena Åklagarkammaren i Västerås Uppsala län, Västmanlands Åklagarkammaren i Örebro län, Örebro län samt Åklagarkammaren i Karlstad Värmlands län

text: Bilagans lydelse enligt

text: ÅFS 2011:12

text: 3. Häktningsberedskaps- City åklagarkammare i Stockholm området Norrorts åklagarkammare i Stockholm Stockholms län och Gotlands Västerorts åklagarkammare i Stockholm län Söderorts åklagarkammare i Stockholm Södertörns åklagarkammare i Stockholm

text: Två åklagare svarar för handläggningen av frågor enligt 2 §. Fyra åklagare, varav en i Visby, svarar för häktningsberedskap enligt 3 §. Dagtid mellan kl. 08.00 och 17.00 lördag, söndag och helger* fullgör de tre åklagare som i Stockholm svarar för häktningsberedskap i mån av tid jour.

text: 4. Häktningsberedskaps- Åklagarkammaren i Eskilstuna områdena Åklagarkammaren i Nyköping Södermanlands län, Åklagarkammaren i Norrköping Östergötlands län, Jönköpings Åklagarkammaren i Linköping län och Kronobergs län samt Åklagarkammaren i Jönköping Kalmar län Åklagarkammaren i Växjö Åklagarkammaren i Kalmar

text: En åklagare svarar för handläggningen av frågor enligt 2 §. Fyra åklagare svarar för häktningsberedskap enligt 3 §. Dagtid mellan kl. 08.00 och 17.00 lördag, söndag och helger* svarar två åklagare för handläggningen av frågor enligt 2 §. Om särskilda förhållanden kräver det kan kammarchef besluta att dubblering av jouren inte ska ske.

text: 5. Häktningsberedskaps- Åklagarkammaren i Skövde områdena Åklagarkammaren i Uddevalla Göteborg, Västra Götalands Åklagarkammaren i Borås län västra, Västra Götalands Åklagarkammaren i Halmstad läns södra, Västra Götalands Göteborgs åklagarkammare läns östra samt Hallands län

text: En åklagare svarar för handläggningen av frågor enligt 2 §. Under tiden fredag kl. 16.00 till söndag kl. 16.00 och helger* svarar två åklagare för handläggningen av frågor enligt 2 §. Detsamma gäller sådant nattpass som avslutar nyårshelg, påskhelg, midsommarhelg och julhelg. Fem åklagare svarar för häktningsberedskap enligt 3 §.

text: 6. Häktningsberedskaps- Malmö åklagarkammare

text: områdena Södra Skånes åklagarkammare Malmö, Skåne läns östra och Åklagarkammaren i Karlskrona Blekinge län, Skåne läns Åklagarkammaren i Kristianstad västra samt Skåne läns södra Åklagarkammaren i Helsingborg

text: En åklagare svarar för handläggningen av frågor enligt 2 §. Under tiden fredag kl. 16.00 till söndag kl. 16.00 och helger* svarar två åklagare för handläggningen av frågor enligt 2 §. Detsamma gäller sådant nattpass som avslutar nyårshelg, påskhelg, midsommarhelg och julhelg. Fyra åklagare svarar för häktningsberedskap enligt 3 §.

text: * Med helger avses här tiden från kl. 16.00 kväll före till kl. 16.00 trettondag jul, första maj, kristi himmelsfärds dag, långfredagen, annandag påsk, midsommarafton, julafton, juldagen, annandag jul samt nyårsafton. Tid för jour och beredskap räknas vid dagar med förkortad arbetstid från den tidpunkt som anges enligt

text: 4 kap. 7 §

text: ALFA. Under jourpass veckoslut och helger ska vid behov överlappning ske för överlämnande av ärenden.

type: foreskrift


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd om fördelning av ärenden enligt lagen (2011:111) om förstörande av vissa hälsofarliga missbrukssubstanser mellan allmän åklagare och tullåklagare.

text: Tullåklagare får fatta beslut om förstörande enligt

text: 4 § lagen (2011:111)

text: om förstörande av vissa hälsofarliga missbrukssubstanser om ärendet är av enkel beskaffenhet. Ärendet kan, med undantag för vad som sägs i 2 §, i regel anses vara av enkel beskaffenhet om – substansen har förklarats som narkotika enligt förordningen (

text: ) om kontroll av narkotika enligt en beslutad förordning som ännu inte trätt i kraft, – substansen har förklarats som hälsofarlig vara enligt förordningen (

text: ) om förbud mot vissa hälsofarliga varor enligt en beslutad förordning som ännu inte trätt i kraft, – substansen har förklarats som narkotika enligt en internationell överenskommelse som Sverige har tillträtt men där förklaringen ännu inte har trätt i kraft här i landet, eller om – substansen kan antas komma att av regeringen förklaras som narkotika eller hälsofarlig vara enligt förordningen (

text: ) om kontroll av narkotika eller förordningen (

text: ) om förbud mot vissa hälsofarliga varor och vikten understiger 1 000 gram.

text: Ett ärende som anges i 1 § ska inte anses vara av enkel beskaffenhet om ärendet är juridiskt komplicerat.

text: Allmänna råd

text: Ett ärende kan t.ex. vara juridiskt komplicerat på grund av att flera personer gör anspråk på att äga substansen eller på grund av att det

text: görs en invändning om substansens användningsområde som är av den arten att den kan kräva omfattande utredning.

text: En tullåklagare har alltid rätt att överlämna handläggningen av ett ärende till allmän åklagare.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2011.

text: ANDERS PERKLEV Astrid Eklund (Utvecklingscentrum Stockholm)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (2005:9) om ledning av förundersökning i brottmål.

text: I fråga om förundersökning mot den som inte fyllt arton år finns bestämmelser i lagen (

text: ) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare som innebär att åklagare i vissa fall alltid ska leda förundersökningen. I förordningen (

text: ) om handläggning av ärenden om brott av anställd inom polisen m.m. finns bestämmelser som innebär att förundersökning mot anställd inom polisen i allmänhet ska ledas av åklagare.

text: Oavsett om någon är skäligen misstänkt för brottet eller inte ska åklagare leda förundersökningen när 1. brottet innefattar våld eller hot om våld mot närstående eller tidigare närstående person eller

text: Ändringarna har markerats med kantstreck

text: 2. brottet innefattar en sexuell handling mot någon som är under arton år. Om polismyndigheten har inlett förundersökning ska denna snarast överlämnas till åklagaren.

text: Förundersökningen ska övertas av åklagaren

text: Åklagare ska överta ledningen av förundersökningen när 1. det under förundersökningen krävs annan åtgärd av domstol än förordnande av offentlig försvarare eller målsägandebiträde, t.ex. förordnande av särskild företrädare för barn eller utseende av sakkunnig, 2. det kan bli aktuellt att göra en framställning om utlämning eller överlämnande, att utfärda ett europeiskt frysningsbeslut, att begära eller lämna internationell rättslig hjälp i brottmål, att överföra lagföringen till annat land eller annars när en förundersökning är av sådan art att samordning bör ske mellan svensk åklagare och åklagare eller tjänsteman med motsvarande befattning i ett annat land, 3. fråga om bevistalan aktualiseras, 4. brottet är svårbedömt eller det annars med hänsyn till utredningens art är påkallat att åklagaren leder förundersökningen, 5. ett yttrande enligt 11 § LuL ska inhämtas från socialnämnd, 6. någon är skäligen misstänkt för ett brott för vilket det är föreskrivet fängelse i mer än sex månader och brottet riktats mot målsägandens liv, hälsa, frihet eller frid, om målsäganden vid tiden för anmälan inte har fyllt arton år, 7. någon är skäligen misstänkt för ett brott där det är sannolikt att det finns sådant motiv för brottet som anges i

text: 29 kap. 2 § 7 brottsbalken

text: eller 8. ett brott kan föranleda talan om företagsbot.

text: Åklagare ska överta ledningen av förundersökningen även när 1. någon som är under femton år ska höras under förundersökningen och utsagan kan antas få särskild betydelse för utredningen, 2. den misstänktes psykiska status påtagligt kan antas avvika från det normala och svårare straff än böter kan följa på brottet, 3. särskild åtalsprövning är föreskriven, 4. en ansökan om besöksförbud har gjorts eller 5. fråga uppkommer om användande av annat tvångsmedel enligt 24–

text: 28 kap.

text: rättegångsbalken

text: än husrannsakan som inte är av större omfattning, avspärrning, förbud m.m. för säkerställande av utredning om brott, kroppsvisitation, kroppsbesiktning och beslag.

text: Har polismyndigheten inlett en förundersökning och kan ingen skäligen misstänkas för brottet ska polismyndigheten genast lämna

text: underrättelse om brottet till åklagare för en prövning av om åklagare ska överta ledningen av förundersökningen enligt 23 kap. 3 § första stycket sista meningen

text: rättegångsbalken

text: om 1. det är sannolikt att åklagare finner skäl att överta ledningen av förundersökningen eller 2. förundersökningen avser brott av särskilt allvarligt slag. Med brott av särskilt allvarligt slag enligt

text: första stycket 2

text: avses brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i fyra år samt försök, förberedelse och stämpling till sådant brott. När en åklagare fått en underrättelse enligt

text: första stycket

text: ska åklagaren snarast möjligt besluta om förundersökningen ska övertas eller inte. Om åklagaren inte övertar ledningen av förundersökningen ska åklagaren snarast möjligt besluta om polismyndigheten fortlöpande ska underrätta åklagare om förundersökningens gång eller inte. Besluten ska dokumenteras.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2011.

text: ANDERS PERKLEV Nils Rekke (Rättsavdelningen)


text: 3 kap. Om brott mot liv och hälsa Anm

text: – misshandel – vållande till annans död i samband med trafikolycka – vållande till kroppsskada eller sjukdom i samband med ÅP trafikolycka – framkallande av fara för annan

type: kapitel

text: 4 kap. Om brott mot frihet och frid

text: – olaga hot, ej grovt brott – hemfridsbrott ÅP – olaga intrång ÅP – ofredande ÅP

text: 6 kap. Om sexualbrott

text: – sexuellt ofredande, enligt 10 § andra stycket – köp av sexuell tjänst

text: 8 kap. Om stöld, rån och andra tillgreppsbrott

text: – stöld ÅP – snatteri ÅP – grov stöld – tillgrepp av fortskaffningsmedel ÅP – egenmäktigt förfarande ÅP – självtäkt ÅP – olovlig kraftavledning ÅP

text: 9 kap. Om bedrägeri och annan oredlighet

text: – bedrägeri ÅP – bedrägligt beteende ÅP – häleri avseende något som är frånhänt annan genom brott ÅP – häleriförseelse ÅP – oredligt förfarande ÅP

text: 10 kap. Om förskingring och annan trolöshet

text: – undandräkt ÅP – olovligt förfogande ÅP – olovligt brukande ÅP – fyndförseelse ÅP

text: 12 kap. Om skadegörelsebrott

text: – skadegörelse, ej genom brand – åverkan ÅP – grov skadegörelse, ej genom brand – tagande av olovlig väg ÅP

text: 13 kap. Om allmänfarliga brott

text: – allmänfarlig vårdslöshet

text: 14 kap. Om förfalskningsbrott

text: – urkundsförfalskning – förvanskning av urkund – undertryckande av urkund – märkesförfalskning – brukande av falsk urkund

text: 15 kap. Om mened, falskt åtal och annan osann utsaga

text: – osant intygande – brukande av osann urkund – missbruk av urkund

text: 16 kap. Om brott mot allmän ordning

text: – brott mot griftefrid – falskt larm – missbruk av larmanordning – förargelseväckande beteende

text: 17 kap. Om brott mot allmän verksamhet m.m. – våld och hot mot tjänsteman, ej mot polis, åklagare eller domare – förgripelse mot tjänsteman, ej mot polis, åklagare eller domare – våldsamt motstånd – överträdelse av myndighets bud – hindrande av förrättning – föregivande av allmän ställning

text: Specialstraffrätt

text: Beträffande specialstraffrättsliga brott i nedan angivna författningar ska saken som regel anses vara av enkel beskaffenhet och förundersökningen i normalfallet ledas av polismyndigheten. – nedskräpning enligt

text: 29 kap. 7 § miljöbalken

text: – lag (

text: ) om vissa trafikbrott –

text: 13 kap. 1 § luftfartslagen (1957:297)

text: 1 § första stycket 1

text: och 6

text: narkotikastrafflagen (1968:64)

text: jaktlagen (1987:259)

text: , ej grovt jaktbrott – lag (

text: ) om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål – lag (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor –

text: 3 §

text: jämförd med

text: 2 § 2

text: , 6 och 7 lag (

text: ) om förbud mot vissa dopningsmedel –

text: lotterilagen (1994:1000)

text: 20 kap. 5 § sjölagen (1994:1009)

text: alkohollagen (1994:1738)

text: – lag (

text: ) om totalförsvarsplikt –

text: vapenlagen (1996:67)

text: ÅP –

text: 4 §

text: jämförd med

text: 3 §

text: och

text: lag (

text: ) om förbud mot vissa hälsofarliga varor –

text: utlänningslagen (2005:716)

text: , ej

text: 20 kap.

text: 9 §§

text: ÅP – lag (

text: ) om transport av farligt gods –

text: bidragsbrottslagen (2007:612)

text: Även beträffande övriga brott mot specialstraffrättsliga bestämmelser ska saken anses vara av enkel beskaffenhet om inte svårare straff än fängelse sex månader kan följa på brottet.

text: ÅP = Särskild åtalsprövning ska i vissa fall göras av åklagare.


title: Riksåklagarens föreskrifter (1999:178) om ordningsbot för vissa brott.

text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot

text: Publiceringsdatum:

text: för vissa brott;

text: 5 juli 2011

text: Riksåklagaren beslutade den 13 juni 2011 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 10 juli 2011 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om kontaktförbud.

text: Beslut i fråga om kontaktförbud ska meddelas inom en vecka från det att ansökan om kontaktförbud kommit in till eller av annan anledning tagits upp vid en åklagarkammare, om inte särskilda skäl föreligger med hänsyn till utredningens beskaffenhet eller andra omständigheter.

text: Denna författning träder i kraft den 3 oktober 2011. Samtidigt upphör

text: ÅFS 2005:27

text: att gälla.

text: ANDERS PERKLEV Nils Rekke (Rättsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter (2007:12) om internationellt samarbete.

text: 6 kap. Europeiska rättsliga nätverket och Eurojust

text: Europeiska rättsliga nätverket (EJN)

text: Nationella kontaktpunkter

text: Riksåklagaren utser kontaktpunkter i det Europeiska rättsliga nätverket för åklagarväsendets del. Kontaktpunkterna har de uppgifter som framgår av artikel 4 i EU:s ministerråds beslut om att inrätta det Europeiska rättsliga nätverket.

text: Eurojust

text: Nationell medlem

text: Riksåklagaren utser en nationell medlem vid Eurojust. Denne ska ha sitt tjänsteställe vid Eurojust. Den nationella medlemmen har de uppgifter som följer av EU:s ministerråds beslut om Eurojust.

text: Rådets beslut 2008/976/RIF av den 16 december 2008 om det europeiska rättsliga nätverket.

text: Rådets beslut 2009/426/RIF den 16 december 2008 om förstärkning av Eurojust och om ändring av beslut 2002/187/RIF om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet samt Rådets beslut 2002/187/RIF den

text: Biträdande nationell medlem och assisterande nationell medlem

text: Riksåklagaren utser en eller flera biträdande nationella medlemmar och en eller flera assisterande nationella medlemmar vid Eurojust. Riksåklagaren bestämmer tjänsteställen för dem. Vad som föreskrivs i fråga om den nationella medlemmen gäller även den biträdande nationella medlemmen och den assisterande nationella medlemmen.

text: Behörighet i Sverige

text: Den nationella medlemmen får utföra åklagaruppgifter i hela riket och har samma behörighet som chefen för en internationell åklagarkammare.

text: Nationella kontaktpersoner

text: Riksåklagaren utser nationella kontaktpersoner för Eurojust. Kontaktpersonerna skall inom sitt verksamhetsområde ha ett övergripande ansvar för frågor som rör Eurojust. I uppgiften ingår att – bistå andra svenska åklagare i frågor som rör Eurojust – svara på förfrågningar från den nationella medlemmen, särskilt i de fall ingen åklagare kan kopplas till en förfrågan – ha en nära kontakt med polis, tull och andra myndigheter i frågor av betydelse för Eurojust.

text: Nationell kontaktperson för terrorism

text: Riksåklagaren utser nationella kontaktpersoner för terrorism. I uppgiften ingår att fullgöra de uppgifter som tillkommer kontaktpersonerna enligt artikel 2 i rådets beslut om informationsutbyte och amarbete när det gäller terroristbrott.

text: Nationellt samordningssystem för Eurojust

text: Ett nationellt samordningssystem för Eurojust ska finnas vid Operativa samordningsfunktionen på Internationella åklagarkammaren Stockholm för att säkerställa samordning av det arbete som utförs av

text: 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet.

text: Rådets beslut 2005/671/RIF den 20 september 2005 om informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott.

text: a) de nationella kontaktpersonerna för Eurojust, b) de nationella kontaktpersonerna för Eurojust avseende terrorism, c) den nationella kontaktpersonen för det europeiska rättsliga nätverket, d) de nationella medlemmarna eller kontaktpunkterna för nätverket för gemensamma utredningsgrupper och de nätverk som inrättats genom rådets beslut 2002/494/RIF av den 13 juni 2002 om inrättande av ett europeiskt nätverk av kontaktpunkter med avseende på personer som har gjort sig skyldiga till folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, rådets beslut 2007/845/RIF av den 6 december 2007 om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller annan egendom som härrör från brott och rådets beslut 2008/852/RIF av den 24 oktober 2008 om ett antikorruptionsnätverk med kontaktpunkter. Det nationella samordningssystemet för Eurojust har de uppgifter som följer av EU:s ministerråds beslut om förstärkning av Eurojust. En av de enligt 5 § ovan utsedda kontaktpersonerna för Eurojust ska av Riksåklagaren utses att ansvara för att det nationella samordningssystemet för Eurojust fungerar. Denna kontaktperson ska ha sitt tjänsteställe vid Operativa samordningsfunktionen på Internationella åklagarkammaren Stockholm.

text: Informationsskyldighet till Eurojust

text: I ärenden där gemensamma utredningsgrupper inrättats, vissa typer av brott hanteras och minst tre medlemsstater berörs eller internationella ärenden med behörighetskonflikter eller samarbetssvårigheter uppstått ska åklagare lämna information till Eurojust enligt vad som närmare föreskrivs i beslutet om förstärkning av Eurojust. Informationen till Eurojust ska lämnas på att av Eurojust särskilt upprättat elektroniskt formulär.

text: Informationen till Eurojust ska skickas till den nationella medlemmen med användande av Åklagarväsendets e-postsystem. En kopia ska skickas till

text: Artikel 12 Rådets beslut 2009/426/RIF av den 16 december 2008 om förstärkning av Eurojust och om ändring av beslut 2002/187/RIF om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet.

text: Artikel 13 Rådets beslut 2009/426/RIF av den 16 december 2008 om förstärkning av Eurojust och om ändring av beslut 2002/187/RIF om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet.

text: Kommunikationsvägar

text: All kommunikation till och från Eurojust ska gå genom den nationella medlemmen. Operativa samordningsfunktionen på Internationella åklagarkammaren Stockholm kan bistå åklagare vid kommunikation med Eurojust.

text: Sekretess

text: En åklagare ska i samband med att uppgifter lämnas över till den nationella medlemmen ange om det föreligger hinder mot att dessa lämnas vidare till en utländsk myndighet eller till Eurojust som mellanfolklig organisation.

text: Överlämnande av förundersökning

text: En förundersökning som har inletts av den nationella medlemmen ska snarast överlämnas till en åklagarkammare. Den nationella medlemmen får fortsätta att leda förundersökningen om det finns särskild anledning till det.

text: Begäran om bistånd av Eurojust

text: En åklagare får begära bistånd av Eurojust. En sådan begäran riktas till den nationella medlemmen. Innan bistånd begärs kan samråd äga rum med en nationell kontaktperson eller Operativa samordningsfunktionen på Internationella åklagarkammaren Stockholm.

text: Anmodan från den nationella medlemmen

text: En åklagare som tar emot en anmodan från den nationella medlemmen enligt artikel 6 i Eurojustbeslutet ska utan dröjsmål pröva om åtgärden kan vidtas. Om en åtgärd inte kan vidtas ska ett motiverat svar lämnas till den nationella medlemmen.

text: Uppmaning från Eurojust

text: En uppmaning eller ett yttrande enligt artikel 7 i Eurojustbeslutet vidarebefordras av den nationella medlemmen till den åklagare som berörs. Om det inte finns någon berörd åklagare bestämmer riksåklagaren vem som ska handlägga uppmaningen eller yttrandet. Uppmaningen eller yttrandet ska handläggas utan dröjsmål. Åklagaren ska till den nationella medlemmen redovisa vilka beslut som fattats och åtgärder som vidtagits med anledning av uppmaningen eller yttrandet. Om uppmaningen eller yttrandet i någon del inte följs ska en redovisning om detta ges in till riksåklagaren, tillsammans med yttrande av överåklagaren vid berört utvecklingscentrum.

text: Övriga internationella kontaktpunkter

text: Gemensamma utredningsgrupper

text: Operativa samordningsfunktionen på Internationella åklagarkammaren Stockholm ska vara Åklagarmyndighetens kontaktpunkt för nätverket för gemensamma utredningsgrupper.

text: Kontaktpunkt för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser

text: Internationella åklagarkammaren Stockholm ska vara Åklagarmyndighetens kontaktpunkt i nätverket avseende folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. I uppgiften ingår att fullgöra de uppgifter som tillkommer kontaktpunkterna enligt artikel 2 i rådets beslut om inrättande av ett europeiskt nätverk av kontaktpunkter med avseende på personer som har gjort sig skyldiga till folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser.

text: Kontaktpunkt för antikorruptionsnätverket

text: Riksenheten mot korruption ska vara Åklagarmyndighetens

text: Se not 6.

text: Rådets beslut 2002/494/RIF av den 13 juni 2002 om inrättande av ett europeiskt nätverk av kontaktpunkter med avseende på personer som har gjort sig skyldiga till folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser.

text: kontaktpunkt enligt rådets beslut om ett antikorruptionsnätverk med kontaktpunkter.

text: Rapporteringsskyldighet

text: Kontaktpunkterna för gemensamma utredningsgrupper, folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser samt antikorruptionsnätverket ska rapportera till Riksåklagaren.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2011.

text: Rådets beslut 2008/852/RIF av den 24 oktober 2008 om ett antikorruptionsnätverk med kontaktpunkter.


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter (2005:18) om upphandling inom Åklagarmyndigheten.

text: Grundläggande regler för upphandling finns i lagen (

text: ) om offentlig upphandling.

text: Vid upphandling är Åklagarmyndigheten en upphandlande enhet, varför beloppsgränser vid upphandling avser myndighetens samlade inköpsvolym.

text: Om värdet av den vara eller tjänst som ska upphandlas inte överstiger 15 procent av tröskelvärdet enligt 3 kap. 1 § lagen om offentlig upphandling får direktupphandling tillämpas.

text: En kammarchef får dels avropa från de ramavtal som gäller för Åklagarmyndigheten och dels genomföra direktupphandlingar upp till det belopp som framgår av upphandlingshandboken.

text: Denna författning träder i kraft den 1 december 2011.

text: ANDERS PERKLEV Gunilla Bruun (Ekonomiavdelningen)

text: Ändringarna har markerats med kantstreck


title: Åklagarmyndighetens allmänna råd om fullgörande av jour och beredskap.

text: Inledning

text: De allmänna råden reglerar nationellt gemensamma frågor med anknytning till Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ÅFS 2005:17

text: ) om åklagares jour- och beredskapstjänstgöring och omfattar åklagare som fullgör jour- och beredskapstjänstgöring. Föreskrifter för ett enskilt jourområde eller för särskild beredskapstjänstgöring kan komplettera, men inte ersätta, de allmänna råden. Ytterligare anvisningar av betydelse vid fullgörande av jour och beredskap finns bland annat i Åklagarmyndighetens allmänna råd (

text: ÅFS 2010:6

text: ) för bevakning av frister i ärenden med anhållna och i Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ÅFS 2006:12

text: ) om handläggningen av ärenden om brott av åklagare och domare m.m.

text: Det viktigaste

text: – Jouråklagaren ansvarar bara för de frihetsberövanden som jouren har beslutat om eller som efter muntlig kontakt från ordinarie åklagare har överlämnats till jouren. – Om ordinarie åklagare avser att själv handlägga ett pågående frihetsberövande under helg ska han eller hon informera jouren om det genom en anteckning om det i Cåbras tvångsmedelsblankett. – Jouråklagare under helg använder Cåbras tvångsmedelsöversikt för att gå igenom jourområdets pågående frihetsberövanden. – Beslut ska regelmässigt fattas i Cåbra. I ärenden med anhållna eller häktade i utevaro ska i vissa fall en sammanfattande promemoria upprättas i Cåbraärendet. – Chef ska kontaktas om arbetsbelastning eller ett ärendes karaktär kan ge anledning att förstärka jouren eller lyfta bort ärendet från jouren.

text: Allmänt

text: Innebörden av jour och häktningsberedskap

text: Med jour förstås skyldighet för åklagare att under tjänstgöringsfri tid stå till arbetsgivarens förfogande för att tjänstgöra när det behövs. Under jouren ska åklagaren finnas på arbetsplatsen eller på annan plats som arbetsgivaren har anvisat. Med häktningsberedskap avses den tjänstgöring som åklagare fullgör under veckoslut och helgdagar för att utföra uppgifter som ankommer på allmän åklagare vid förhandling inför domstolen enligt Domstolsverkets föreskrifter (

text: DVFS 2007:1

text: ) om beredskap vid tingsrätterna och hovrätterna för prövning av häktningsfrågor.

text: Vilka kan indelas till jour och beredskap?

text: Åklagarmyndigheten ansvarar för åklagarväsendets jour- och beredskapssystem och indelar även Ekobrottsmyndighetens åklagare till jour och beredskap, se

text: 13 § åklagarförordningen (2004:1265)

text: . Att delta i jour och häktningsberedskap är en del av åklagararbetet och fullgörs i rimlig proportion till åklagarens tjänstgöringsgrad. Undantagna från denna skyldighet är, förutom riksåklagaren och vice riksåklagaren och överåklagare och vice överåklagare vid Ekobrottsmyndigheten, åklagare som tjänstgör vid – riksåklagarens kansli eller utvecklingscentrum eller – Riksenheten för polismål eller Åklagarkammaren för säkerhetsmål (se 6 §

text: ÅFS 2005:17

text: ). Jour och beredskap fullgörs av åklagare som är lägst kammaråklagare och har minst sex månaders erfarenhet av allmänt åklagararbete där tvångsmedelshantering har ingått i arbetsuppgifterna. Den som är helt tjänstledig eller föräldraledig fullgör inte jour och beredskap. Det är åklagarens kammarchef som ansvarar för att endast behörig åklagare indelas till jour och häktningsberedskap (se 7 §

text: ÅFS 2005:17

text: ). Chefen har därvid att pröva att åklagaren har den erfarenhet, kompetens och lämplighet som krävs. Om det föreligger särskilda skäl får kammarchefen bevilja åklagare befrielse från jour- och beredskapstjänstgöring, exempelvis på grund av deltidssjukskrivning eller ålder. Kammarchef avgör själv sitt deltagande i sådan tjänstgöring. Uppstår oenighet i frågan om någon ska fullgöra jour eller beredskap ska saken avgöras av den områdesansvarige överåklagare som svarar för jour- och beredskapsfrågor eller, i förekommande fall, av överåklagare vid Ekobrottsmyndigheten.

text: Vad som nu sagts om jour och häktningsberedskap gäller i tillämpliga delar också beträffande de särskilda beredskaperna enligt

text: ÅFS 2005:17

text: Indelning av åklagare vid Ekobrottsmyndigheten

text: Innan beslut fattas om indelning av åklagare från Ekobrottsmyndigheten ska samråd ske med berörda kammarchefer inom Ekobrottsmyndigheten.

text: Byte av pass m.m.

text: Om åklagare önskar byta ett tilldelat pass för jour eller beredskap ska han eller hon så snart som möjligt uppmärksamma kammarens ledning på detta och i första hand själv hitta någon att byta pass med. Åklagare får avstå från ett pass utan att samtidigt åta sig ett annat, liksom åta sig ett pass utan att samtidigt lämna tilldelat pass ifrån sig. I båda fallen krävs dock kammarledningens godkännande. Att åklagare kan befrias från jour- och beredskapstjänstgöring framgår av tidigare avsnitt. Om sjukdom och annat förfall, se nedan.

text: Jourtjänstgöring och häktningsberedskap

text: Jourtjänstgöring

text: För varje jourområde är en eller flera åklagare indelade till jourtjänstgöring i enlighet med vad som framgår av

text: ÅFS 2005:17

text: Jourpassens längd

text: Natt mot vardag 16.00 – 08.00 Natt mot helgdag 16.00 – 09.00 Dagpass (helgdagar) 08.00 – 17.00

text: Om det bedöms lämpligt kan två eller flera åklagare dela på ett enskilt jourpass genom att dela upp det i kortare perioder. Jouråklagare ansvarar för att avrapportera till tillträdande åklagare även om tiden för jourpasset löpt ut. Jouråklagaren ska – och är behörig att – också i övrigt slutföra sådant arbete som lämpligen inte bör överlåtas till annan åklagare.

text: Förkortad arbetstid

text: Vid dagar med förkortad arbetstid för personal med reglerad arbetstid enligt gällande kollektivavtal tidigareläggs jourpassets början till tid motsvarande arbetstidsförkortningen. Om kravet på god arbetsmiljö så

text: påkallar, ska chefen för den kammare som har ansvar för jouren sådan dag istället indela annan åklagare för tjänstgöring fram till klockan 16.00.

text: Häktningsberedskap

text: Åklagare är indelade till häktningsberedskap i den omfattning som framgår av

text: ÅFS 2005:17

text: . Åklagare som fullgör häktningsberedskap ska – utöver att förbereda och ta de häktningsförhandlingar som sätts ut under veckoslut och helg – vara tillgänglig på telefon under tiden 09.00 – 11.00. Genom regionala jourföreskrifter kan viss ytterligare tillgänglighet föreskrivas.

text: Särskilda händelser

text: Vid förutsedd eller inträffad extrem arbetsbelastning (exempelvis idrottsevenemang eller gatukravaller) kan det vara nödvändigt att kalla in ytterligare åklagare för jourtjänstgöring. Någon av kammarcheferna i jourområdet ska kontaktas för beslut om sådan förstärkning (se 2 §

text: ÅFS 2005:17

text: ). Om behovet är uppenbart kan jouråklagaren fatta beslut om förstärkning utan att avvakta kontakt med någon chef. Åklagare som fullgör jour ska uppmärksamma kammarchef på sådana ärenden eller händelser som på grund av karaktär, svårighetsgrad, medieuppmärksamhet eller liknande bör handläggas vid sidan av jourverksamhet. I första hand ska kammarchef eller vice kammarchef på den ort där målet ska handläggas kontaktas, i annat fall annan Åklagarmyndighetens chef i jourområdet. Chefen ska i sådana fall pröva om det finns behov av att förstärka jouren eller om det finns skäl att utse annan åklagare att också under jourtid handlägga ärendet. Vid behov ska chefen underrätta informationsavdelningen och områdesansvarig överåklagare vid riksåklagarens kansli.

text: Sjukdom eller annat förfall för jour- eller beredskapsåklagare

text: Om åklagaren förhindras att fullgöra tjänstgöringen ska han eller hon själv eller med kammarledningens hjälp ordna ersättare. Chefsadministratören och kammarchefen ska så snart det kan ske underrättas om saken. I samband med sedvanlig sjukanmälan ska åklagaren i förekommande fall förvissa sig om att mottagaren förstått att ersättare måste ordnas och att mottagaren tar ansvar för att informationen förs vidare.

text: Tjänstgöringsfrihet m.m.

text: Åklagare som har fullgjort jourtjänstgöring natt mot måndag till fredag har rätt till tjänstgöringsfrihet dag omedelbart efter jourtjänstgöringen. Åklagare som har fullgjort eller ska fullgöra jourtjänstgöring natten mellan lördag och söndag har rätt till tjänstgöringsfrihet måndagen efter jourpasset eller – om det är lämpligare – den fredag som föregår journatten. Någon annan rätt till tjänstgöringsfrihet med anledning av fullgjord eller förestående jour föreligger inte. Det innebär att det inte föreligger någon generell arbetsbefrielse för del av den dag som föregår en journatt. De åklagare som fullgör jour har förtroendearbetstid. Arbetsgivaren har rätt att leda och fördela arbetet. Såväl kammarledning som den enskilde har ett ansvar för att planera arbetet i anslutning till jourpass så att dålig arbetsmiljö i samband med jour undviks. Av detta följer att kammarchef om möjligt bör undvika att arbetsleda åklagare till bundet arbete inför jourpass.

text: Anvisningar för jourtjänstgöringen

text: Jouråklagarens ansvar och ordinarie åklagares ansvar

text: Utöver att ta ställning till de frågor som uppkommer efter kontakt från polisen eller annan utredande myndighet ansvarar jouråklagaren för de pågående frihetsberövanden som jouråklagare har beslutat om eller som har överlämnats till jouren. Överlämnande av ett pågående frihetsberövande till jouren ska ske genom en muntlig kontakt. Omfattningen av ansvaret framgår bl.a. av myndighetens allmänna råd (

text: ÅFS 2010:6

text: ) för bevakning av frister med anhållna. Där anges följande:

text: Överlämnande av ärenden m.m.

text: När ett ärende med frihetsberövade lämnas över till en annan åklagare eller till jouren ska den mottagande åklagaren uppmärksammas på ärendet och löpande frister samt få den information som behövs för den fortsatta handläggningen. Det är den överlämnande åklagaren som ansvarar för att överlämnandet görs på ett tillfredsställande sätt. Det bör alltid genom en tjänsteanteckning på tvångsmedelsblanketten dokumenteras till vem ärendet har överlämnats, hur överlämnandet har gått till och tidpunkten för överlämnandet. Även när ett ärende överlämnas mellan jouråklagare ska den mottagande åklagaren få den information som behövs för den fortsatta handläggningen.

text: När ansvaret för ett ärende går över till ordinarie åklagare efter en jour behöver information om ärendet endast lämnas om det finns särskilt behov av det. Någon tjänsteanteckning om överlämnandet behöver inte göras i de fall som avses i andra och tredje styckena. Om den ordinarie åklagaren avser att under en helgjour själv handlägga ett ärende med anhållna ska jouråklagaren underrättas om det.

text: Om ordinarie åklagare avser att under en helgjour själv handlägga ett ärende med anhållna (se det sista av de citerade styckena) ska en notering om detta göras som en anteckning i de berörda tvångsmedelsblanketterna i Cåbra. Därutöver krävs normalt inte någon muntlig underrättelse till jouren. Den åklagare som ansvarar för en anhållen där häktningsframställning inte har gjorts före veckoslut eller helgdag ska, före eller i samband med jourpassets början, underrätta jouråklagaren om det. Görs häktningsframställning så sent att häktningsförhandlingen inte kan hållas före veckoslut eller helgdag ska den åklagare som gjort framställningen snarast underrätta den åklagare som har häktningsberedskap. Åklagaren ska även underrätta jouråklagaren om det kan antas att denne kan bli kontaktad i målet för direktiv eller beslut. Genom regionala jourföreskrifter kan andra rutiner gälla för att överföra information med anledning av en gjord häktningsframställning.

text: Kontrollfunktion

text: I samband med att jouråklagare påbörjar jourpass fredag, lördag, söndag eller helgdag ska åklagaren gå igenom listan under fliken Pågående frihetsberövanden i Cåbras tvångsmedelsöversikt (för hela jourområdet) efter att ha avmarkerat alla kategorier utom Gripen/förhörd och Anhållen.

text: Beslutsfattande i Cåbra

text: Samtliga tvångsmedelsbeslut ska fattas i Cåbra eller, om det inte kan ske, efterhandsregistreras så snart som möjligt. Direktiv ska dokumenteras skriftligt i Cåbra. Beslut och direktiv ska normalt skickas elektroniskt till polisen om e-lottning har skett före beslutet. Vid kontakt med polisen under jourtid ska åklagaren – även då kontakten inte ger skäl till tvångsmedel – fatta beslut om huruvida den fortsatta utredningen ska ledas av åklagare eller polis.

text: Särskilt om anhållna/häktade i frånvaro

text: I de fall åklagarens upplysningar och bedömningar i ärenden med frihetsberövade i frånvaro kan vara av värde för jouråklagaren att känna till (brottsmisstankar, förundersökningsåtgärder, eventuell transport för förhör enligt

text: 24 kap. 8 § rättegångsbalken

text: , m.m.) ska noteringar om detta göras i tvångsmedelsblanketten. Är saken mer komplex bör en komprimerad promemoria upprättas i Cåbraärendet som en Övrig handling med anteckning i noteringsfältet ”PM Anhållande/häktning i frånvaro”. Innehållet i promemorian ska kopieras in i och skickas som ett elektroniskt direktiv så att den är tillgänglig i DurTvå. Bedömer åklagaren att målet är av sådan art att han eller hon även utanför normal tjänstetid ska handlägga de frågor som uppkommer i samband med ett gripande ska detta tydligt framgå av blanketten och promemorian. Ordinarie åklagaren ska återkommande kontrollera ärendet. Om beslutet ändras eller dokumentation tillförs ska åklagaren uppdatera materialet i Cåbra.

text: Häktningsframställning m.m.

text: Jouråklagare beslutar om häktningsframställning så snart förhållandena ger skäl till det. Beslutet verkställs av denne eller av annan åklagare på dennes uppdrag. Om framställningen görs skriftligen ska åklagaren – själv eller pågående jouråklagare på dennes uppdrag – genom kontakt med domstolen förvissa sig om att framställningen har kommit fram. Jouråklagaren ska underrätta åklagare som har häktningsberedskap om att häktningsframställning har gjorts, om tid och plats för häktningsförhandling om detta har bestämts, och var häktningspromemoria finns. Sådan underrättelse behöver dock inte ske om det står klart att häktningsförhandlingen kommer att genomföras på kontorstid. Jouråklagaren ska se till att häktningspromemoria upprättas och ge anvisningar om innehållet i den.

text: Avrapportering

text: Om tvångsmedelsbeslut av något skäl inte har fattats eller efterhandsregistrerats i Cåbra ska ifylld tvångsmedelsblankett senast vid passets slut lämnas till övertagande jouråklagare eller, vid överlämning till ordinarie kammare, faxas till berörd kammare för efterhandsregistrering. Om några originalhandlingar upprättas under jourpasset ska dessa postas till berörd kammare. Om en jouråklagare överlämnar en frihetsberövad som sitter på tredje dagen efter anhållande/verkställighet enligt 24 kap. 12 § rättegångsbal-

text: ken ska han eller hon på morgonen ta en personlig kontakt med dagjouråklagaren på den mottagande kammaren och uppmärksamma denne på ärendet och att fristen löper ut samma dag. Endast om särskilda omständigheter föreligger får ett anhållande överlämnas på tredje dagen utan att något ställningstagande dessförinnan har skett i häktningsfrågan (se

text: ÅFS 2010:6

text: Anvisningar för häktningsberedskapen

text: Åklagare som har häktningsberedskap fattar de beslut som behövs i samband med häktningsförhandlingen, exempelvis beslut om restriktioner. Vidare ska denne ge direktiv med anledning av vad som inträffat under förhandlingen. Vid behov ska åklagaren efter häktningsförhandlingen kontakta jouråklagaren och lämna upplysning för att jouråklagaren ska kunna fullgöra åklagaruppgifter i målet till dess att det överlämnas till ordinarie åklagare.

text: Telefonfrågor

text: Telefonnummer till jouråklagare

text: Telefonnummer till de åklagare som har indelats för jourtjänstgöring finns tillgängliga på Åklagarmyndighetens intranät.

text: Telefonnummer till häktningsberedskapsåklagare

text: Telefonnummer till de åklagare som har indelats för häktningsberedskap ska framgå av den för varje jourområde löpande upprättade veckolistan.

text: Telefonnummer vid särskilda brottstyper

text: Vid brott inom området för tryck- och yttrandefrihet där justitiekanslern är exklusivt behörig ska en kontakt tas via JK:s jourtelefon. Bland annat vid ärenden som aktualiserar misstankar om ämbetsbrott och privata brott av polis, åklagare och domare ska den särskilda polismålsberedskapen kontaktas. Särskild beredskapsorganisation finns också för miljö- och arbetsmiljömål, säkerhetsmål och för ärenden vid Eurojust (se

text: ÅFS 2005:17

text: ). Telefonnummer till nu angivna beredskapsfunktioner finns tillgängliga på Åklagarmyndighetens intranät.

text: Upprättande av planer och listor

text: Regionala rutiner har företräde

text: Av regionala jourföreskrifter – föreskrifter för ett enskilt jourområde – ska framgå vem som av jourområdets kammarchefer utsetts att ansvara för att en organisation för jour och häktningsberedskap upprättas (se 5 §

text: ÅFS 2005:17

text: ). I regionala jourföreskrifter redovisas och regleras den närmare utformningen av organisationen i området. Om inte annat framgår av sådana föreskrifter gäller vad som sägs härnäst under rubrikerna Hela jourområdet och Varje åklagarkammare.

text: Hela jourområdet

text: En årsplan ska upprättas senast den 1 november året före det år planen ska gälla och ange vilken åklagarkammare inom jourområdet som svarar för jourtjänstgöringen under viss tidsperiod. Årsplanen ska skickas till åklagarkamrarna, tingsrätterna och polismyndigheterna i jourområdet. Jourområdets kammare ska senast den 1 oktober anmäla antalet åklagare som ska indelas i jour till den kammare som ansvarar för att upprätta årsplanen. Indelning av åklagare från Ekobrottsmyndigheten ska ske efter samråd med berörda kammarchefer inom Ekobrottsmyndigheten. Veckolistor upprättas enligt rutiner inom respektive jourområde.

text: Varje åklagarkammare

text: Kammarchefen ska inför varje år besluta om vilka åklagare som ingår i jour- och häktningsberedskap. Kamrarna ansvarar för att den kammare som upprättar veckolista får namn, telefonnummer, m.m. på åklagare och domare som har häktningsberedskap senast tio dagar före det att veckolistan träder i kraft.

text: Jourpass och semester

text: Planeringen av semestrar och av jour och beredskap ska göras så att jour och beredskap inte fullgörs mellan två semesterdagar. Om inte särskilda skäl motiverar det ska inte heller jour eller beredskap fullgöras under helg som föregår eller ligger omedelbart efter arbetstagarens huvudsemester.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2012. Samtidigt upphör ÅMR 2005:1 att gälla.

text: ANDERS PERKLEV Nils Rekke (Rättsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (ÅFS 2005:9) om ledning av förundersökning i brottmål.

text: Vid tillämpningen av

text: 23 kap. 3 § första stycket rättegångsbalken

text: ska vad som anges i denna författning gälla. Det som anges i denna författning gäller även utredningar rörande brott enligt

text: 31 § lagen (1964:167)

text: med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare (LuL). Föreskriften i 7 § 5 ska dock inte gälla för utredningar enligt 31 § LuL.

text: Allmänna råd

text: Att föreskriften i 7 § 5 inte ska gälla för utredningar enligt 31 § LuL innebär att ansvaret för en sådan utredning inte med automatik ska övertas av åklagare. Polismyndigheten ska alltså leda utredningar om exempelvis misshandel där både den som misstänks för brottet och målsäganden är under femton år, om inte utredningen med stöd av övriga bestämmelser i denna författning ska ledas av åklagare.

text: I förordningen (

text: ) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen m.m. finns bestämmelser som innebär att förundersökning mot anställd inom polisen i allmänhet ska ledas av åklagare.

text: Oavsett om någon är skäligen misstänkt för brottet eller inte ska åklagare leda förundersökningen när 1. brottet innefattar våld eller hot om våld mot närstående eller tidigare närstående person eller 2. brottet innefattar en sexuell handling mot någon som är under arton år. Om polismyndigheten har inlett förundersökning ska denna snarast överlämnas till åklagaren.

text: Allmänna råd

text: Med närstående i 6 § 1 avses detsamma som i

text: 4 kap. 4 a § brottsbalken

text: . Med sexuell handling i 6 § 2 avses inte en gärning enligt

text: 6 kap. 10 § brottsbalken

text: Åklagare ska överta ledningen av förundersökningen när 1. det under förundersökningen krävs annan åtgärd av domstol än förordnande av offentlig försvarare eller målsägandebiträde, t.ex. förordnande av särskild företrädare för barn eller utseende av sakkunnig, 2. det kan bli aktuellt att göra en framställning om utlämning eller överlämnande, att utfärda ett europeiskt frysningsbeslut, att begära eller lämna internationell rättslig hjälp i brottmål, att överföra lagföringen till annat land eller annars när en förundersökning är av sådan art att samordning bör ske mellan svensk åklagare och åklagare eller tjänsteman med motsvarande befattning i ett annat land, 3. fråga om bevistalan aktualiseras, 4. brottet är svårbedömt eller det annars med hänsyn till utredningens art är påkallat att åklagaren leder förundersökningen, 5. någon är skäligen misstänkt för ett brott för vilket det är föreskrivet fängelse två år eller mer och brottet riktats mot målsägandens liv, hälsa, frihet eller frid, om målsäganden vid tiden för anmälan inte har fyllt femton år, 6. någon är skäligen misstänkt för ett brott där det är sannolikt att det finns sådant motiv för brottet som anges i

text: 29 kap. 2 § 7 brottsbalken

text: eller 7. ett brott kan föranleda talan om företagsbot.

text: Allmänna råd

text: Sådan internationell samordning mellan åklagare i olika länder som anges i 7 § 2 avser i första hand förundersökningar angående grov gränsöverskridande brottslighet som omfattas av samarbetet inom Europol och Eurojust. Vid utredning av sådan brottslighet är det viktigt att samordning på åklagarnivå äger rum i ett tidigt skede. Bestämmelsen i 7 § 4 bör tillämpas när den misstänkte är under arton år och utredningen är komplex med hänsyn till att den rör många brott eller många misstänkta. Bestämmelsen i 7 § 4 bör också tillämpas när den misstänkte är under arton år och utredningen rör fler än ett brott eller fler än en misstänkt och särskilda avvägningar bör göras om utredning och lagföring ska ske successivt rörande delar av brottsligheten eller om det finns tillräckliga skäl för att utredning och lagföring ska ske i ett sammanhang även om det innebär en längre handläggningstid. Det följer av 11 § att åklagaren ska leda förundersökningen om det kan föreligga förutsättningar för förundersökningsbegränsning.

text: Åklagare ska överta ledningen av förundersökningen även när 1. någon som är under femton år ska höras under förundersökningen och detta påkallar att åklagare leder förundersökningen, 2. den misstänktes psykiska status påtagligt kan antas avvika från det normala och svårare straff än böter kan följa på brottet, 3. särskild åtalsprövning är föreskriven, 4. en ansökan om kontaktförbud har gjorts eller 5. fråga uppkommer om användande av annat tvångsmedel enligt 24–

text: 28 kap.

text: rättegångsbalken

text: än husrannsakan som inte är av större omfattning, avspärrning, förbud m.m. för säkerställande av utredning om brott, kroppsvisitation, kroppsbesiktning och beslag.

text: Allmänna råd

text: När ledningen av förundersökningen har övertagits av en åklagare enligt 8 § får åklagaren, sedan åtgärden som medfört att åklagaren inträtt som undersökningsledare har genomförts eller det av andra skäl inte längre är påkallat att åklagaren är undersökningsledare, återföra ledningen av förundersökningen till polismyndigheten. Detta bör dock inte ske om frihetsberövande som ska avräknas enligt

text: 19 a § lagen (1974:202)

text: om beräkning av strafftid m.m. har förekommit.

text: Bestämmelsen i 8 § 1 bör tillämpas om åklagarens närvaro krävs vid förhöret, åklagare bör ta ställning till formerna för förhöret eller åklagare bör ta ställning till om den unge överhuvudtaget ska höras under utredningen.

text: Undersökningsledaren ska fortlöpande kontrollera om utredningsläget är sådant att det enligt

text: 23 kap. 4 § andra stycket rättegångsbalken

text: inte längre finns anledning att fullfölja förundersökningen. Undersökningsledaren ska även kontinuerligt kontrollera om det finns förutsättningar för att tillämpa bestämmelserna om förundersökningsbegränsning i

text: 23 kap. 4 a § rättegångsbalken

text: eller

text: 8 § lagen (1964:167)

text: med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Om sådana förutsättningar kan föreligga i ett ärende där polismyndigheten leder förundersökningen ska detta snarast överlämnas till åklagare för beslut om den fortsatta handläggningen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2012. Beträffande förundersökningar där den misstänkte är under arton år och som den 1 mars 2012 leds av åklagare gäller äldre föreskrifter. Chefen för en åklagarkammare får, efter samråd med polismyndigheten, besluta att åklagare vid kammaren, i enlighet med äldre föreskrifter, under år 2012 ska leda förundersökningar där den misstänkte är under arton år.

text: Bilaga

text: Brott där saken ska anses vara av enkel beskaffenhet

text: Brottsbalken

text: Beträffande följande brott i

text: brottsbalken

text: ska saken anses vara av enkel beskaffenhet och förundersökningen i normalfallet ledas av polismyndigheten.

text: 3 kap. Om brott mot liv och hälsa Anm

text: – misshandel – vållande till annans död i samband med trafikolycka – vållande till kroppsskada eller sjukdom i samband med ÅP trafikolycka – framkallande av fara för annan

text: 4 kap. Om brott mot frihet och frid

text: – olaga hot, ej grovt brott – hemfridsbrott ÅP – olaga intrång ÅP – ofredande ÅP

text: 6 kap. Om sexualbrott

text: – sexuellt ofredande, enligt 10 § andra stycket – köp av sexuell tjänst

text: 8 kap. Om stöld, rån och andra tillgreppsbrott

text: – stöld ÅP – snatteri ÅP – grov stöld – tillgrepp av fortskaffningsmedel ÅP – egenmäktigt förfarande ÅP – självtäkt ÅP – olovlig kraftavledning ÅP

text: 9 kap. Om bedrägeri och annan oredlighet

text: – bedrägeri ÅP – bedrägligt beteende ÅP – häleri avseende något som är frånhänt annan genom brott ÅP – häleriförseelse ÅP – oredligt förfarande ÅP

text: 10 kap. Om förskingring och annan trolöshet

text: – undandräkt ÅP – olovligt förfogande ÅP – olovligt brukande ÅP – fyndförseelse ÅP

text: 12 kap. Om skadegörelsebrott

text: – skadegörelse, ej genom brand – åverkan ÅP – grov skadegörelse, ej genom brand – tagande av olovlig väg ÅP

text: 13 kap. Om allmänfarliga brott

text: – allmänfarlig vårdslöshet

text: 14 kap. Om förfalskningsbrott

text: – urkundsförfalskning – förvanskning av urkund – undertryckande av urkund – märkesförfalskning – brukande av falsk urkund

text: 15 kap. Om mened, falskt åtal och annan osann utsaga

text: – osant intygande – brukande av osann urkund – missbruk av urkund

text: 16 kap. Om brott mot allmän ordning

text: – brott mot griftefrid – falskt larm – missbruk av larmanordning – förargelseväckande beteende

text: 17 kap. Om brott mot allmän verksamhet m.m. – våld och hot mot tjänsteman, ej mot polis, åklagare eller domare – förgripelse mot tjänsteman, ej mot polis, åklagare eller domare – våldsamt motstånd – överträdelse av myndighets bud – hindrande av förrättning – föregivande av allmän ställning

text: Specialstraffrätt

text: Beträffande specialstraffrättsliga brott i nedan angivna författningar ska saken som regel anses vara av enkel beskaffenhet och förundersökningen i normalfallet ledas av polismyndigheten. – nedskräpning enligt

text: 29 kap. 7 § miljöbalken

text: – lag (

text: ) om vissa trafikbrott –

text: 13 kap. 3 § luftfartslagen (2010:500)

text: 1 § första stycket 1

text: och 6

text: narkotikastrafflagen (1968:64)

text: jaktlagen (1987:259)

text: , ej grovt jaktbrott – lag (

text: ) om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål – lag (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor –

text: 3 §

text: jämförd med

text: 2 § 2

text: , 6 och 7 lag (

text: ) om förbud mot vissa dopningsmedel –

text: lotterilagen (1994:1000)

text: 20 kap. 5 § sjölagen (1994:1009)

text: alkohollagen (1994:1738)

text: – lag (

text: ) om totalförsvarsplikt –

text: vapenlagen (1996:67)

text: ÅP –

text: 4 §

text: jämförd med

text: 3 §

text: och

text: lag (

text: ) om förbud mot vissa hälsofarliga varor –

text: utlänningslagen (2005:716)

text: , ej

text: 20 kap.

text: 9 §§

text: ÅP – lag (

text: ) om transport av farligt gods –

text: bidragsbrottslagen (2007:612)

text: Även beträffande övriga brott mot specialstraffrättsliga bestämmelser ska saken anses vara av enkel beskaffenhet om inte svårare straff än fängelse sex månader kan följa på brottet.

text: ÅP = Särskild åtalsprövning ska i vissa fall göras av åklagare.


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter och allmänna råd om rättslig tillsyn.

text: Med rättslig tillsyn avses en granskning av rättslig art som utförs av en överordnad åklagare i dennes roll som högre åklagare i

text: rättegångsbalkens

text: mening och som inriktas på frågan om underordnade åklagares rättstillämpning kopplad till brottmålsfrågor är lagenlig, följdriktig och enhetlig.

text: Allmänt om ansvaret för rättslig tillsyn

text: Högre åklagare på andra rättsliga nivån ansvarar för rättslig tillsyn över åklagare på första rättsliga nivån om inte riksåklagaren enligt denna författning ansvarar för den rättsliga tillsynen.

text: Allmänna råd

text: Av Åklagarmyndighetens och Ekobrottsmyndighetens arbetsordningar följer att åklagarna vid åklagarkamrarna och riksenheterna vid Åklagarmyndigheten och åklagarna vid ekobrottskamrarna vid Ekobrottsmyndigheten bildar den första rättsliga nivån. Det följer vidare av arbetsordningarna att överåklagare och vice överåklagare vid Utvecklingscentrumen och Generaldirektörens kansli vid Ekobrottsmyndigheten bildar den andra rättsliga nivån. Att riksåklagaren, som högste åklagare under regeringen, bildar den tredje rättsliga nivån och utövar rättslig tillsyn över åklagare på andra rättsliga nivån följer av

text: 7 kap.

text: och

text: 5 §§

text: rättegångsbalken

text: . Även om högre åklagare på andra rättsliga nivån ansvarar för rättslig tillsyn över åklagare på första rättsliga nivån kan riksåklagaren alltid utöva rättslig tillsyn.

text: Målet för rättslig tillsyn

text: Det övergripande målet för den rättsliga tillsynen ska vara att åklagarverksamheten ska präglas av hög rättslig kvalitet och därmed säkerställa att kraven på lagenlighet, följdriktighet och enhetlighet upprätthålls i åklagarverksamheten.

text: Allmänna råd

text: Den rättsliga tillsynen bör i första hand vara framåtsyftande genom att bidra till förbättrad verksamhet. Således bör den främst syfta till att brister identifieras och enhetligheten i rättstillämpningen kartläggs så att de åtgärder som behövs kan vidtas samt att felaktiga beslut i enskilda fall kan rättas till. Rättslig tillsyn i enskilda fall bör också kunna ske för att klarlägga eventuella fel eller försummelser när det behövs för att utreda disciplinansvar, för att säkerställa allmänhetens förtroende för åklagarverksamheten eller av andra skäl.

text: Förberedande granskning

text: För att kunna ta ställning till om det finns behov av rättslig tillsyn rörande ett enskilt fall enligt 5–12 §§, systematisk rättslig tillsyn enligt 13 § eller andra åtgärder kan riksåklagaren och andra högre åklagare besluta att en förberedande granskning ska genomföras.

text: Allmänna råd

text: En förberedande granskning kan inledas när riksåklagaren eller en annan högre åklagare behöver informera sig om handläggningen i ett enskilt fall och inhämtat material behöver samlas i ett ärende eller en akt behöver rekvireras. En förberedande granskning bör dock inte inledas om riksåklagaren eller en annan högre åklagare kan informera sig om ett enskilt fall genom att granska tillgängliga uppgifter t.ex. i Cåbra eller genom att domar eller annat underlag formlöst hämtas in. Vid en förberedande granskning bör upplysningar inte hämtas in från den åklagare vars handläggning eventuellt kan ifrågasättas. Jfr 11 §.

text: Rättslig tillsyn rörande enskilda fall

text: Överprövningsärenden

text: Överprövningsärenden rörande beslut m.m. av en åklagare på första rättsliga nivån vid Åklagarmyndigheten handläggs av högre åklagare vid ett utvecklingscentrum enligt en fördelning av ansvarsområden mellan utvecklingscentrumen. Överprövningsärenden rörande

text: beslut m.m. av en åklagare på första rättsliga nivån vid Ekobrottsmyndigheten handläggs av högre åklagare vid den myndigheten.

text: Ärenden om att påskynda handläggningen

text: Ärenden om att påskynda handläggningen av ett pågående ärende hos en åklagare på första rättsliga nivån vid Åklagarmyndigheten handläggs av högre åklagare vid ett utvecklingscentrum enligt en fördelning av ansvarsområden mellan utvecklingscentrumen. Ärenden om att påskynda handläggningen av ett pågående ärende hos en åklagare på första rättsliga nivån vid Ekobrottsmyndigheten handläggs av högre åklagare vid den myndigheten.

text: Ärenden om jäv

text: Ärenden om jäv, som enligt

text: 7 kap. 6 § fjärde stycket rättegångsbalken

text: inte ska handläggas av riksåklagaren, handläggs av högre åklagare vid ett utvecklingscentrum enligt en fördelning av ansvarsområden mellan utvecklingscentrumen om jävspåståendet rör en åklagare på första rättsliga nivån vid Åklagarmyndigheten och av högre åklagare vid Ekobrottsmyndigheten om jävspåståendet rör en åklagare på första rättsliga nivån vid den myndigheten.

text: Hur tillsyn i enskilda fall inleds

text: Rättslig tillsyn rörande ett enskilt fall enligt 5–7 §§ kan inledas efter att någon begärt det eller, när det finns skäl för det, på den högre åklagarens eget initiativ.

text: Allmänna råd

text: Utgångspunkten bör vara att rättslig tillsyn på eget initiativ rörande ett enskilt fall sker i samma former som om någon begärt att rättslig tillsyn ska ske.

text: Allmänt om riksåklagarens tillsyn rörande enskilda fall

text: Enligt

text: 7 kap. 2 § rättegångsbalken

text: är riksåklagaren högste åklagare och får enligt

text: 7 kap. 5 § rättegångsbalken

text: överta andra åklagares uppgifter. Riksåklagaren har de tillsynsuppgifter som följer av detta.

text: Allmänna råd

text: Riksåklagaren utövar rättslig tillsyn över de högre åklagarna vid utvecklingscentrumen och Ekobrottsmyndigheten. Följaktligen handlägger riksåklagaren frågor om överprövning av beslut m.m. av en annan högre åklagare och ärenden om att påskynda hand-

text: läggningen av ett pågående ärende hos en sådan åklagare. Det följer av

text: att vissa ärenden om jäv ska handläggas av riksåklagaren.

text: Klagomålsärenden

text: Klagomålsärenden – det vill säga ärenden där det görs gällande att åklagare har handlat felaktigt i samband med arbetet och som inte rör brott av åklagaren, överprövning, att ett pågående ärende ska påskyndas eller jäv – handläggs av riksåklagaren om klagomålet rör åklagare vid Åklagarmyndigheten och annat inte följer av andra stycket. Klagomålsärenden rörande högre åklagare vid Ekobrottsmyndigheten handläggs av riksåklagaren. Klagomålsärenden som rör andra åklagare vid Ekobrottsmyndigheten än högre åklagare handläggs av högre åklagare vid den myndigheten. Om det i ett sådant ärende kan finnas anledning att göra vägledande uttalanden av mer principiellt slag i en brottmålsfråga som rör hela åklagarväsendet ska ärendet tillsammans med ett eget yttrande överlämnas till riksåklagaren. Klagomål som har samband med en begäran om överprövning eller annan rättslig tillsyn vid ett utvecklingscentrum rörande ett enskilt fall handläggs av högre åklagare vid utvecklingscentrumet och i ett sammanhang.

text: Särskilda tillsynsärenden

text: Om rättslig tillsyn rörande ett enskilt fall inte sker enligt 5–7 §§ kan riksåklagaren inom ramen för ett särskilt tillsynsärende göra en mer ingående granskning av handläggningen. Ett särskilt tillsynsärende kan inledas efter en förberedande granskning av riksåklagaren, med anledning av riksåklagarens iakttagelser i ett klagomålsärende eller annat ärende eller efter en anmälan enligt 12 §.

text: Allmänna råd

text: Om det inte är obehövligt bör upplysningar hämtas in från den åklagare vars handläggning eventuellt kan ifrågasättas innan ärendet avgörs.

text: Om annan än riksåklagaren upptäcker sådant som kan ge anledning att 1. rikta kritik mot en åklagare vid Åklagarmyndigheten, 2. hos Statens ansvarsnämnd väcka fråga om att meddela en åklagare vid Åklagarmyndigheten disciplinpåföljd eller 3. med anledning av ett ärende vid Åklagarmyndigheten göra vägledande uttalanden av mer principiellt slag

text: ska ärendet i den delen överlämnas till riksåklagaren för ställningstagande om ett särskilt tillsynsärende ska inledas.

text: Allmänna råd

text: En fråga om att det kan finnas anledning för riksåklagaren att inleda ett särskilt tillsynsärende kan bl.a. uppkomma i samband med en annan högre åklagares handläggning av ett överprövningsärende eller ett klagomål som handläggs tillsammans med ett annat ärende om rättslig tillsyn rörande ett enskilt fall. I så fall bör den högre åklagaren överlämna ärendet i den delen till riksåklagaren tillsammans med ett eget yttrande. En fråga om att det kan finnas anledning för riksåklagaren att inleda ett särskilt tillsynsärende kan också uppkomma i samband med handläggningen av ett ärende om brott vid Riksenheten för polismål. I så fall bör den åklagare som ansvarar för ärendet vid Riksenheten för polismål överlämna ärendet i den delen till riksåklagaren. Om fråga att det kan finnas anledning för riksåklagaren att inleda ett särskilt tillsynsärende aktualiseras vid en åklagarkammare eller riksenhet är det kammarchefen som bör överlämna ärendet i den delen till riksåklagaren.

text: Systematisk rättslig tillsyn

text: Systematisk rättslig tillsyn kan ha formen av tematisk tillsyn eller inspektion. Med tematisk tillsyn avses en planerad och metodisk granskning av en rättslig företeelse i ärenden vid en eller flera åklagarkammare/riksenheter. Högre åklagare vid utvecklingscentrumen ansvarar för tematisk tillsyn inom Åklagarmyndigheten. Med inspektion avses annan systematisk rättslig tillsyn än tematisk tillsyn, t.ex. en allmän granskning av verksamheten vid en åklagarkammare. Riksåklagaren ansvarar för inspektioner inom Åklagarmyndigheten. Högre åklagare vid Ekobrottsmyndigheten ansvarar för systematisk rättslig tillsyn vid den myndigheten. Tematisk tillsyn inom Åklagarmyndigheten ska i första hand bedrivas i enlighet med tillsynsplanen enligt 14 §. Om en högre åklagare vid Åklagarmyndigheten avser att genomföra annan tematisk tillsyn ska riksåklagaren underrättas.

text: Allmänna råd

text: Tematisk tillsyn kan exempelvis avse en metodisk granskning av en ärendetyp, en arbetsmetod eller en typ av tvångsmedel.

text: Planering, samordning, rapportering och uppföljning av tillsynsverksamheten

text: Tillsynsplanen och tillsynsstrategin

text: Riksåklagaren beslutar årligen om den tematiska tillsynen vid Åklagarmyndigheten i en tillsynsplan som är en del av Åklagarmyndighetens verksamhetsplan. Om det behövs beslutar riksåklagaren årligen om en mer långsiktig strategi för Åklagarmyndighetens rättsliga tillsyn. Utvecklingscentrumen ska gemensamt lämna ett förslag till tillsynsplan. De ska också gemensamt bedöma och redovisa behovet av en tillsynsstrategi och om det behövs lämna förslag till en sådan strategi till riksåklagaren. Förslaget ska redovisas i samband med att förslaget till tillsynsplan överlämnas till riksåklagaren.

text: Riskanalys

text: Varje utvecklingscentrum ska inom sitt verksamhetsområde årligen göra och dokumentera en riskanalys som avser riskerna för att åklagarna på första rättsliga nivån inom Åklagarmyndigheten vid sin rättstillämpning avviker från kravet på lagenlighet, följdriktighet och enhetlighet. Riskanalysen ska läggas till grund för förslaget till tillsynsplan och tillsynsstrategi om en sådan ska föreslås. Den ska också beaktas vid annan tillsynsverksamhet inom Åklagarmyndigheten.

text: Allmänna råd

text: Riskanalysen bör göras i enlighet med den metod som beskrivs i Åklagarmyndighetens riktlinjer (ÅMR 2011:1) Intern styrning och kontroll av Åklagarmyndigheten.

text: Redovisningen av rättslig tillsyn

text: Varje tematisk tillsyn vid Åklagarmyndigheten ska redovisas i en tillsynsrapport. I tillsynsrapporten ska iakttagelserna vid tillsynen redovisas. Den högre åklagare som ansvarat för tillsynen ska också lämna förslag till de åtgärder som tillsynen bör föranleda eller själv låta genomföra sådana åtgärder. Om åtgärder kan behövas inom ramen för styrning och kontroll av Åklagarmyndigheten ska dock den högre åklagaren inte lämna några förslag på åtgärder. En tematisk tillsyn ska avslutas genom den högre åklagarens beslut om vilka åtgärder iakttagelserna ska föranleda, t.ex. att överlämna tillsynsrapporten till någon annan för övervägande och beslut om vilka åtgärder som ska vidtas. Den högre åklagaren ska överlämna tillsynsrapporten för kännedom till Ekobrottsmyndigheten.

text: Den som får en tillsynsrapport överlämnad till sig ska besluta om vilka åtgärder rapporten ger anledning till. Den högre åklagare som genomfört tillsynen och de som får tillsynsrapporten överlämnad till sig ska överväga hur och när beslutade åtgärder ska följas upp.

text: Utvecklingscentrumen ska redovisa den rättsliga tillsynsverksamheten på det sätt som riksåklagaren bestämmer.

text: Rapportering av rättslig tillsyn

text: Riksåklagaren ska löpande hållas informerad om tillsynsverksamheten vid utvecklingscentrumen.

text: Allmänna råd

text: Den löpande rapporteringen bör avse viktigare preliminära resultat av vad som kommer fram vid tillsynsverksamheten och hur tillsynsprojekten i övrigt framskrider. Vidare bör den löpande rapporteringen avse uppmärksammade och principiellt intressanta ärenden om överprövning, och annan rättslig tillsyn rörande enskilda fall, som kommer in till utvecklingscentrumen samt om högre åklagare avseende sådana fall inleder en rättslig tillsyn eller avstår från rättslig tillsyn på eget initiativ. Riksåklagaren bör också hållas informerad om arbetet med riskanalysen enligt 15 § samt förslaget till tillsynsplan och eventuell tillsynsstrategi enligt 14 §.

text: Särskilt om tillsynsverksamheten m.m. vid Ekobrottsmyndigheten

text: Riksåklagaren ska löpande hållas informerad om tillsynsverksamheten vid Ekobrottsmyndigheten.

text: Allmänna råd

text: Rapporter över systematisk rättslig tillsyn bör överlämnas till riksåklagaren. Den löpande rapporteringen bör avse viktigare preliminära resultat vid tillsynsverksamheten. Vidare bör den löpande rapporteringen avse uppmärksammade och principiellt intressanta ärenden om överprövning, och annan rättslig tillsyn rörande enskilda fall, som kommer in till Ekobrottsmyndigheten samt om högre åklagare avseende sådana fall inleder en rättslig tillsyn eller avstår från rättslig tillsyn på eget initiativ.

text: Om det med anledning av rättslig tillsyn som utförs av högre åklagare vid Ekobrottsmyndigheten, även i annat fall än som sägs i 10 §, kan finnas anledning att göra vägledande uttalanden av mer principiellt

text: slag i en brottmålsfråga som rör hela åklagarväsendet ska ärendet i den delen överlämnas till riksåklagaren tillsammans med ett eget yttrande. Om en sådan fråga aktualiseras med anledning av en remiss från Riksdagens ombudsmän eller Justitiekanslern ska riksåklagaren kontaktas.

text: Handläggning i särskild ordning

text: Om någon gör ett stort antal anmälningar om brott och/eller i stor omfattning påkallar tillsyn rörande enskilda fall kan riksåklagaren om det är lämpligt besluta om handläggning i särskild ordning. Det innebär att samtliga skrivelser från den aktuella personen ska överlämnas till riksåklagaren för ställningstagande om ärendet ska handläggas av riksåklagaren eller av någon annan.

text: Allmänna råd

text: Ett beslut om handläggning i särskild ordning innebär ett avsteg från den handläggning som följer av denna författning, Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ) om åklagarkamrarnas lokalisering och verksamhetsområden och Åklagarmyndighetens föreskrifter (

text: ) om handläggningen av ärenden om brott av åklagare och domare m.m. Om det uppkommer ett behov av handläggning i särskild ordning bör riksåklagaren underrättas.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2012.

text: ANDERS PERKLEV Peter Lundkvist (Tillsynsavdelningen)


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2006:12) om handläggningen av ärenden om brott av åklagare och domare m.m..

text: Ärenden om brott i tjänsten av åklagare eller annan anställd vid ett utvecklingscentrum eller vid generaldirektörens kansli vid Ekobrottsmyndigheten ska handläggas av riksåklagaren om riksåklagaren inte bestämmer annat.

text: Ärenden om brott i tjänsten av statsråd, riksdagens ombudsmän och justitiekanslern samt den som utövar något av dessa ämbeten ska överlämnas till riksåklagaren för vidare befordran till behörig instans.

text: Ärenden som enligt

text: 2 § förordningen (2007:972)

text: med instruktion för Ekobrottsmyndigheten ska handläggas av Ekobrottsmyndigheten ska, i stället för vad som sagts i 7, 8, 11 och 12 §§, överlämnas till Ekobrottsmyndigheten.

text: Vad som föreskrivs i denna författning om ärenden om brott i tjänsten eller uppdraget ska även gälla ärenden om brott som rör tjänstgöringen eller uppdraget när den berörde har slutat sin tjänst eller sitt uppdrag.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juni 2012. Ärenden som kom in före den 1 juni 2012 men ännu inte avgjorts handläggs enligt äldre föreskrifter.


title: Riksåklagarens föreskrifter (1999:178) om ordningsbot för Publiceringsdatum:  vissa brott;     10 oktober 2012.

text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för Publiceringsdatum:

text: vissa brott; 10 oktober 2012

text: Riksåklagaren beslutade den 17 september 2012 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 10 oktober 2012 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


title: Åklagarmyndighetens föreskrifter om ändring i Åklagarmyndighetens föreskrifter (ÅFS 2007:12) om internationellt samarbete.

text: 1 kap. Behöriga åklagare och var ärendena handläggs

text: Behöriga åklagare

text: Överlämnande enligt en nordisk eller en europeisk arresteringsorder

text: Allmän åklagare är behörig – att handlägga ärenden enligt lagen (

text: ) om överlämnande från Sverige enligt en nordisk arresteringsorder och – utfärda en nordisk arresteringsorder enligt

text: 3 § förordningen (2012:566)

text: om överlämnande till Sverige enligt en nordisk arresteringsorder – att handlägga ärenden enligt lagen (

text: ) om överlämnande från Sverige enligt en europeisk arresteringsorder och – utfärda en europeisk arresteringsorder enligt

text: 3 § förordningen (2003:1178)

text: om överlämnande till Sverige enligt en europeisk arresteringsorder.

text: 2 kap. Internationell rättslig hjälp

text: Rättslig hjälp i Sverige på begäran av utländsk myndighet

text: Var ärendena handläggs

text: Om inte annat följer av andra stycket handläggs ärenden enligt lagen (

text: ) om internationell rättslig hjälp i brottmål enligt följande: – ärenden från ett nordiskt land handläggs vid allmän åklagarkammare. Om ärendet avser brott inom de internationella åklagarkamrarnas ansvarsområde handläggs det dock vid internationell åklagarkammare. – ärenden från ett land utanför Norden handläggs vid internationell åklagarkammare. Ärenden som avser brott inom någon av de nationella åklagarkamrarnas ansvarsområden handläggs vid denna. Ärenden som avser brott inom Ekobrottsmyndighetens ansvarsområde handläggs vid Ekobrottsmyndigheten.

text: 3 kap. Erkännande och verkställighet i Sverige av europeiska frysningsbeslut

text: Var ärendena handläggs

text: Om inte annat följer av andra stycket handläggs ärenden som avses i

text: 3 kap.

text: lagen (

text: ) om erkännande och verkställighet inom Europeiska unionen av frysningsbeslut vid internationell åklagarkammare Ärenden som avser brott inom någon av de nationella åklagarkamrarnas ansvarsområden handläggs vid denna. Ärenden som avser brott inom Ekobrottsmyndighetens ansvarsområde handläggs vid Ekobrottsmyndigheten.

text: 4 kap. Utlämning och överlämnande enligt en nordisk eller en europeisk arresteringsorder

text: Utlämning från Sverige

text: Var ärendena handläggs

text: Om inte annat följer av andra stycket handläggs ärenden om utlämning enligt lagen (

text: ) om utlämning för brott till Danmark, Finland, Island och Norge och enligt lagen (

text: ) om utlämning för brott vid internationell åklagarkammare. Ärenden som avser brott inom någon av de nationella åklagarkamrarnas ansvarsområden handläggs vid denna. Ärenden som avser brott inom Ekobrottsmyndighetens ansvarsområde handläggs vid Ekobrottsmyndigheten.

text: Överlämnande från Sverige

text: Var ärendena handläggs

text: ) om överlämnande från Sverige enligt en nordisk arresteringsorder och enligt lagen (

text: ) om överlämnande från Sverige enligt en europeisk arresteringsorder vid internationell åklagarkammare. Ärenden som avser brott inom någon av de nationella åklagarkamrarnas ansvarsområden handläggs vid denna. Ärenden som avser brott inom Ekobrottsmyndighetens ansvarsområde handläggs vid Ekobrottsmyndigheten.

text: Överlämnande till Sverige

text: Åklagare vid en internationell åklagarkammare ska på begäran bistå en annan åklagare vid utfärdandet av en nordisk eller en europeisk arresteringsorder och under ärendets fortsatta handläggning.

text: Information till rättsavdelningen om att en nordisk eller en europeisk

text: arresteringsorder har skickats

text: När en svensk arresteringsorder sänds till Rikspolisstyrelsen eller direkt till myndighet i den verkställande staten enligt

text: 7 § förordningen (2012:566)

text: 7 § förordningen (2003:1178)

text: om överlämnande till Sverige enligt en europeisk arresteringsorder ska en kopia av arresteringsordern samt, i förekommande fall, en kopia av begäran om internationell efterlysning, samtidigt skickas till rättsavdelningen.

text: Villkor om återförande av den eftersökte

text: Om det i ett ärende uppkommer en sådan fråga om garantier som riksåklagaren ska pröva enligt

text: 11 § förordningen (2012:566)

text: om överlämnande till Sverige enligt en nordisk arresteringsorder eller enligt

text: 12 § förordningen (2003:1178)

text: om överlämnande till Sverige enligt en europeisk arresteringsorder, ska frågan överlämnas till rättsavdelningen tillsammans med erforderlig utredning.

text: 5 kap. Överförande av lagföring till Sverige

text: Var ärendena handläggs

text: Ärenden om överförande av lagföring till Sverige handläggs vid den åklagarkammare inom vars ansvarsområde ärendet hör i enlighet med Åklagarmyndighetens föreskrifter om åklagarkamrarnas lokalisering och verksamhetsområden (

text: ÅFS 2005:5

text: ). Ärenden som avser brott inom Ekobrottsmyndighetens ansvarsområde handläggs vid Ekobrottsmyndigheten.

text: Om lagföringen tas över ska förundersökningen ledas av åklagaren.

text: 6 kap. Europeiska rättsliga nätverket och Eurojust

text: Eurojust

text: Nationell medlem

text: Riksåklagaren utser en nationell medlem vid Eurojust. Denne ska ha sitt tjänsteställe vid Eurojust. Den nationella medlemmen har de uppgifter som följer av EU:s ministerråds beslut om Eurojust .

text: Denna författning träder i kraft den 16 oktober 2012.

text: ANDERS PERKLEV Lars Werkström (Rättsavdelningen)

text: Rådets beslut 2009/426/RIF den 16 december 2008 om förstärkning av Eurojust och om ändring av beslut 2002/187/RIF om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet.


title: Riksåklagarens föreskrifter (1999:178) om ordningsbot för Publiceringsdatum:  vissa brott;     14 december 2012.

text: Åklagarmyndighetens författningssamling

text: Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för Publiceringsdatum:

text: vissa brott; 14 december 2012

text: Riksåklagaren beslutade den 12 november 2012 om ändring i Riksåklagarens föreskrifter (

text: ) om ordningsbot för vissa brott. Författningen som träder i kraft den 1 december 2012 har kungjorts i Svensk Författningssamling (


text: Åklagare ska överta ledningen av förundersökningen när 1. det under förundersökningen krävs annan åtgärd av domstol än förordnande av offentlig försvarare eller målsägandebiträde, t.ex. förordnande av särskild företrädare för barn eller utseende av sakkunnig, 2. det kan bli aktuellt att göra en framställning om utlämning eller överlämnande, att utfärda ett europeiskt frysningsbeslut, att begära eller lämna internationell rättslig hjälp i brottmål, att överföra lagföringen till annat land eller annars när en förundersökning är av sådan art att samordning bör ske mellan svensk åklagare och åklagare eller tjänsteman med motsvarande befattning i ett annat land, 3. fråga om bevistalan aktualiseras, 4. brottet är svårbedömt eller det annars med hänsyn till utredningens art är påkallat att åklagaren leder förundersökningen,

text: Ändringar har markerats med kantstreck. Ändringar har markerats med kantstreck.

text: 5. någon är skäligen misstänkt för ett brott för vilket det är föreskrivet fängelse två år eller mer och brottet riktats mot målsägandens liv, hälsa, frihet eller frid, om målsäganden vid tiden för anmälan inte har fyllt femton år, 6. någon är skäligen misstänkt för ett brott där det är sannolikt att det finns sådant motiv för brottet som anges i

text: 29 kap. 2 § 7 brottsbalken

text: eller 7. ett brott kan föranleda talan om företagsbot.

text: Allmänna råd

text: Sådan internationell samordning mellan åklagare i olika länder som anges i 7 § 2 avser i första hand förundersökningar angående grov gränsöverskridande brottslighet som omfattas av samarbetet inom Europol och Eurojust. Vid utredning av sådan brottslighet är det viktigt att samordning på åklagarnivå äger rum i ett tidigt skede. Bestämmelsen i 7 § 4 bör tillämpas när den misstänkte är under arton år och utredningen är komplex med hänsyn till att den rör många brott eller många misstänkta. Bestämmelsen i 7 § 4 bör också tillämpas när den misstänkte är under arton år och utredningen rör fler än ett brott eller fler än en misstänkt och särskilda avvägningar bör göras om utredning och lagföring ska ske successivt rörande delar av brottsligheten eller om det finns tillräckliga skäl för att utredning och lagföring ska ske i ett sammanhang även om det innebär en längre handläggningstid. Det följer av 11 § att åklagaren ska leda förundersökningen i sådana fall där det kan antas föreligga förutsättningar för förundersökningsbegränsning och sådant beslut ska fattas av åklagare.

text: Undersökningsledaren ska fortlöpande kontrollera om utredningsläget är sådant att det enligt

text: 23 kap. 4 § andra stycket rättegångsbalken

text: inte längre finns anledning att fullfölja förundersökningen. Undersökningsledaren ska även kontinuerligt kontrollera om det finns förutsättningar för att tillämpa bestämmelserna om förundersökningsbegränsning i

text: 23 kap. 4 a § rättegångsbalken

text: eller

text: 8 § lagen (1964:167)

text: med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Om sådana förutsättningar kan antas föreligga i ett ärende där polismyndigheten leder förundersökningen och beslutet om förundersökningsbegränsning enligt

text: 23 kap. 4 a § tredje stycket rättegångsbalken

text: ska fattas av åklagare, ska ärendet snarast överlämnas till åklagare för beslut om den fortsatta handläggningen.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2013.

text: Bilaga

text: Brott där saken ska anses vara av enkel beskaffenhet

text: Brottsbalken

text: Beträffande följande brott i

text: brottsbalken

text: ska saken anses vara av enkel beskaffenhet och förundersökningen i normalfallet ledas av polismyndigheten.

text: 3 kap. Om brott mot liv och hälsa Anm

text: – misshandel – vållande till annans död i samband med trafikolycka – vållande till kroppsskada eller sjukdom i samband med ÅP trafikolycka – framkallande av fara för annan

text: 4 kap. Om brott mot frihet och frid

text: – olaga hot, ej grovt brott – hemfridsbrott ÅP – olaga intrång ÅP – ofredande ÅP

text: 6 kap. Om sexualbrott

text: – sexuellt ofredande, enligt 10 § andra stycket – köp av sexuell tjänst

text: 8 kap. Om stöld, rån och andra tillgreppsbrott

text: – stöld ÅP – snatteri ÅP – grov stöld – tillgrepp av fortskaffningsmedel ÅP – egenmäktigt förfarande ÅP – självtäkt ÅP – olovlig kraftavledning ÅP

text: 9 kap. Om bedrägeri och annan oredlighet

text: – bedrägeri ÅP – bedrägligt beteende ÅP – häleri avseende något som är frånhänt annan genom brott ÅP – häleriförseelse ÅP – oredligt förfarande ÅP

text: 10 kap. Om förskingring och annan trolöshet

text: – undandräkt ÅP – olovligt förfogande ÅP – olovligt brukande ÅP – fyndförseelse ÅP

text: 12 kap. Om skadegörelsebrott

text: – skadegörelse, ej genom brand – åverkan ÅP – grov skadegörelse, ej genom brand – tagande av olovlig väg ÅP

text: 13 kap. Om allmänfarliga brott

text: – allmänfarlig vårdslöshet

text: 14 kap. Om förfalskningsbrott

text: – urkundsförfalskning – förvanskning av urkund – undertryckande av urkund – märkesförfalskning – brukande av falsk urkund

text: 15 kap. Om mened, falskt åtal och annan osann utsaga

text: – osant intygande – brukande av osann urkund – missbruk av urkund

text: 16 kap. Om brott mot allmän ordning

text: – brott mot griftefrid – falskt larm – missbruk av larmanordning – förargelseväckande beteende

text: 17 kap. Om brott mot allmän verksamhet m.m. – våld och hot mot tjänsteman, ej mot polis, åklagare eller domare – förgripelse mot tjänsteman, ej mot polis, åklagare eller domare – våldsamt motstånd – överträdelse av myndighets bud – hindrande av förrättning – föregivande av allmän ställning

text: Specialstraffrätt

text: Beträffande specialstraffrättsliga brott i nedan angivna författningar ska saken som regel anses vara av enkel beskaffenhet och förundersökningen i normalfallet ledas av polismyndigheten. – nedskräpning enligt

text: 29 kap. 7 § miljöbalken

text: – lag (

text: ) om vissa trafikbrott –

text: 13 kap. 3 § luftfartslagen (2010:500)

text: 1 § första stycket 1

text: och 6

text: narkotikastrafflagen (1968:64)

text: jaktlagen (1987:259)

text: , ej grovt jaktbrott – lag (

text: ) om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål – lag (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor –

text: 3 §

text: jämförd med

text: 2 § 2

text: , 6 och 7 lag (

text: ) om förbud mot vissa dopningsmedel –

text: lotterilagen (1994:1000)

text: 20 kap. 5 § sjölagen (1994:1009)

text: alkohollagen (2010:1622)

text: – lag (

text: ) om totalförsvarsplikt –

text: vapenlagen (1996:67)

text: ÅP –

text: 4 §

text: jämförd med

text: 3 §

text: och

text: lag (

text: ) om förbud mot vissa hälsofarliga varor –

text: utlänningslagen (2005:716)

text: , ej

text: 20 kap.

text: 9 §§

text: ÅP – lag (

text: ) om transport av farligt gods –

text: bidragsbrottslagen (2007:612)

text: Även beträffande övriga brott mot specialstraffrättsliga bestämmelser ska saken anses vara av enkel beskaffenhet om inte svårare straff än fängelse sex månader kan följa på brottet.

text: ÅP = Särskild åtalsprövning ska i vissa fall göras av åklagare.


text: Beställningar av varor och tjänster ska göras skriftligt. Om värdet på en vara eller tjänst understiger 5 000 kr får dock inköp göras utan skriftlig beställning. I sådana fall ska underlag för inköpen dokumenteras genom tjänsteanteckningar.

text: Denna författning träder i kraft den 15 januari 2013.

text: ANDERS PERKLEV Gunilla Bruun (Ekonomiavdelningen)

text: Ändringarna har markerats med kantstreck