title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2015:29) om ekologisk produktion och kontroll av ekologisk produktion

text: Grundläggande bestämmelser om ekologisk produktion och kontroll av ekologisk produktion finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007

text: om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/912

text: Författningen senast omtryckt SJVS 2015:51. 2 EGT L 189, 20.7.2007, s. 1, Celex 32007R0834.

text: kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 av den 5 september 2008

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 834/2007

text: om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter med avseende på ekologisk produktion, märkning och kontroll3 3. lagen (

text: ) om kontroll av ekologisk produktion, 4. förordningen (

text: ) om kontroll av ekologisk produktion.

text: Föreskrifterna omfattar ekologisk produktion, hantering och kontroll av jordbruks- och vattenbruksprodukter som inte är livsmedel och produktion av insatsvaror för användning i ekologisk jordbruks- och vattenbruksproduktion.

text: Föreskrifterna riktar sig främst till företagare som producerar eller hanterar jordbruks- och vattenbruksprodukter som inte är livsmedel samt till kontrollorgan som bedriver eller vill bedriva verksamhet inom ekologisk produktion.

text: Definitioner

text: De termer och begrepp som används i

text: rådets förordning (EG) nr 834/2007

text: och

text: kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: I dessa föreskrifter betyder

text: Livsmedel: Samma innebörd som anges i

text: artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002

text: Moderdjur: Kvigor och gyltor, hondjur som har gett avkomma eller är dräktigt, samt hondjur av får eller get som är över tolv månader gamla.

text: Ekologiska produkter Jordbruks- och vattenbruksprodukter som inte är livsmedel och som är certifierade i enlighet med

text: rådets förordning (EG) nr 834/2007

text: SJVFS 2017:10

text: Anmälan till kontrollsystemet

text: Innan ett företag släpper ut ekologiska produkter eller produkter under omställning till ekologisk produktion på marknaden ska företaget anmäla sin verksamhet till ett kontrollorgan. Det gäller alla företag som framställer, bereder, förvarar eller från ett tredjeland importerar produkter i enlighet med

text: artikel 1.2 i rådets förordning (EG) 834/2007

text: , eller som släpper ut sådana produkter på marknaden. Om

text: 3 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 4 EGT L 189, 20.7.2007, s. 1, Celex 32007R0834. 5 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 6 Definitionen av moderdjur har tagits bort. 7 EGT L 31, 1.1.2002, s. 1, Celex 32002R0178 8 EGT L 189, 20.7.2007, s. 1, Celex 32007R0834. 9 EGT L 189, 20.7.2007, s. 1, Celex 32007R0834.

text: något kontrollorgan inte finns för den aktuella verksamheten ska företagaren anmäla sin verksamhet till Jordbruksverket.

text: Företag som säljer ekologiska produkter som är färdigförpackade direkt till slutkonsumenter eller slutanvändare är undantagna från kravet på anmälan enligt 6 §. Med slutkonsumenter menas fysiska personer som köper sådana produkter huvudsakligen i egenskap av privatperson. Med slutanvändare menas företag som köper sådana produkter för att använda i sin yrkesmässiga verksamhet utan att sälja dem vidare. Undantaget från kravet på anmälan gäller inte i de fall företaget 1. producerar eller bereder sådana produkter, 2. förvarar sådana produkter på annat ställe än i anslutning till försäljningsplatsen, 3. importerar sådana produkter från tredjeland, eller 4. har lagt ut verksamhet som avses i 1, 2 eller 3 på kontrakt till tredje man. (

text: SJVFS 2017:10

text: Avgifter vid prövning av ärenden

text: I de fall Jordbruksverket prövar nedanstående ärenden ska ansökan göras på fastställd blankett. Aktuell blankett framgår under respektive paragraf enligt kolumn ”Ansökan enligt”. Den avgift som ska betalas är följande:

text: Ansökan Avgift enligt

text: 2 kap. 3, 4 Individuell dispens enligt

text: artikel 45.5 b

text: , och 5 §§ c eller d i

text: för användning av 4 200 kr kemiskt obehandlat icke-ekologiskt utsäde 2 kap. 7 § Retroaktiv omställning i ekologisk 600 kr växtodling 2 kap. 8 §§ Förkortad omställning (växtodling) 6 000 kr 2 kap. 9 § Parallellproduktion och 3 kap. 7 2 400 kr § 2 kap. 10 § Insamlingssystem för hushållsavfall 8 300 kr 3 kap. 3 § Inköp av icke-ekologiska avelsdjur 900 kr 3 kap. 16 § Retroaktiv omställning av vattenbruk 600 kr 3 kap. 18 § Ekologiskt foder avsett för sällskapsdjur 8 300 kr 3 kap. 19 Undantag i enlighet med artikel

text: 47 a

text: och

text: §§ och b i kommissionens förordning (EG) 1 200 kr nr 889/2008 i händelse av katastrof 3 kap. 21 Undantag i enlighet med artikel

text: 47 c

text: och

text: §§ och d i kommissionens förordning (EG) 1 800 kr nr 889/2008 i händelse av katastrof

text: 2 KAP. BESTÄMMELSER OM VÄXTODLING OCH INSATSVAROR INOM VÄXTODLINGEN

text: Registrering av utsäde, utsädespotatis och vegetativt förökningsmaterial i ekologisk produktion

text: Företag som marknadsför ekologiskt utsäde, utsädespotatis och vegetativt förökningsmaterial till yrkesodlare i Sverige ska registrera utsädet, utsädespotatisen och det vegetativa förökningsmaterialet i databasen organicXseeds, www.organicxseeds.com. Kravet på registrering framgår av

text: artikel 49.1 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Följande grödor får dock inte registreras om företagets mängd av en sort understiger 1. 500 kg för höstoljeväxter, 2. 3 ton för potatis, 3. 5 ton för blålupin, och 4. 25 ton för spannmål och trindsäd. (

text: SJVFS 2017:10

text: Utsädet, utsädespotatisen och det vegetativa förökningsmaterialet ska vara registrerat i databasen senast 1. den 20 oktober året innan vårsäsongen för att omfattas av det årliga beslutet om undantag från att använda ekologiskt utsäde och vegetativt förökningsmaterial, och 2. den 20 juli innevarande år inför höstsäsongen. För vårsådda arter ska utsädet finnas tillgängligt för beställning senast den 1 december. För höstoljeväxter ska utsädet finnas tillgängligt för beställning senast den 20 juli. För övriga höstsådda arter ska utsädet finnas tillgängligt för beställning senast den 10 augusti. Registrering av tillgång på ekologiskt utsäde, utsädespotatis eller vegetativt förökningsmaterial i databasen får göras under året. Uppgifterna i databasen gäller dock ett kalenderår i taget. (

text: SJVFS 2017:10

text: Företag som ska registrera utsäde, utsädespotatis eller vegetativt förökningsmaterial enligt 1 § ska lämna namn och kontaktuppgifter till Jordbruksverket för att få registreringsbehörighet. För utsäde, utsädespotatis eller vegetativt förökningsmaterial, ska företaget registrera följande uppgifter: 1. sortbenämning eller, om sortbenämning inte finns, annan typ av benämning, 2. i vilket område företaget kan leverera utsädet, utsädespotatisen eller det vegetativa förökningsmaterialet till odlare inom den tid som vanligen behövs för sådd eller plantering, 3. i vilket land eller vilken region sorten har provats och godkänts för att tas in i EU:s gemensamma sortlistor, om uppgiften är känd för det registrerande företaget, 4. namnet eller kodnumret på den kontrollmyndighet eller det kontrollorgan som ansvarar för kontrollen av utsädesföretaget eller, om företaget endast handlar med färdigförpackat material, kontrollen av leverantören av materialet. (

text: SJVFS 2017:10

text: 10 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: Det framgår av

text: artikel 51.2 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: att företaget omedelbart ska avregistrera utsädet, utsädespotatisen och det vegetativa förökningsmaterialet om det inte längre är tillgängligt. För följande grödor ska det inte anses tillgängligt om mängden av sorten hos företaget underskrider 1. 500 kg för höstoljeväxter, 2. 3 ton för potatis, 3. 5 ton för blålupin, och 4. 15 ton för spannmål och trindsäd. (

text: SJVFS 2017:10

text: Godkännande av användning av icke-ekologiskt utsäde

text: Jordbruksverket kan godkänna användning av icke-ekologiskt utsäde eller utsädespotatis om det inte finns någon leverantör som kan leverera utsädet eller utsädespotatisen i tid före sådd eller plantering och om företaget har beställt utsädet eller utsädespotatisen i rimlig tid. Detta framgår av

text: artikel 45.5 b i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Villkoren framgår av

text: artikel 45

text: . Ansökan ska göras på blankett V38 som finns i bilaga 2.

text: Jordbruksverket kan godkänna användning av icke-ekologiskt utsäde eller utsädespotatis, om sorten som företaget vill erhålla inte är registrerad i databasen enligt 2 kap. 1 §, förutsatt att användaren kan visa att inget av de registrerade alternativen av samma art är lämpligt och att ett godkännande därför är avgörande för dennes produktion. Detta framgår av

text: artikel 45.5 c i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Villkoren framgår av

text: artikel 45

text: Jordbruksverket kan godkänna användning av icke-ekologiskt utsäde eller utsädespotatis om det är motiverat att använda detta inom forskning, i tester i småskaliga fältförsök eller i syfte att bevara sorter. Detta framgår av

text: artikel 45.5 d i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Villkoren framgår av

text: artikel 45

text: Jordbruksverket kan godkänna användning av icke-ekologiskt vegetativt förökningsmaterial om det inte är möjligt att få tag på sådant material från ekologisk produktion. Detta framgår av

text: artikel 45.1 b i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Villkoren framgår av

text: artikel 45

text: . Ansökan ska göras på blankett V38 som finns i bilaga 2. (

text: SJVFS 2017:10

text: Retroaktiv omställning i ekologisk växtodling

text: Skiften som har omfattats av åtagande för någon av följande ersättningar, får räknas retroaktivt som skiften under omställning i enlighet

text: artikel 36.2 a i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: 11 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 12 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 13 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 14 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 15 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 16 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: 1. Miljöersättningar enligt programperioden 2007-2013 för kretsloppsinriktad produktion, betesmarker och slåtterängar, skötsel av våtmarker, eller skyddszoner som gränsar till mark i ekologiska produktionsformer. 2. Ersättningar för miljö- och klimatvänligt jordbruk enligt programperioden 2014-2020 för omställning till ekologisk produktion, ekologisk produktion, fäbodar, restaurering av betesmarker och slåtterängar, betesmarker och slåtterängar, skötsel av våtmarker och dammar, eller skyddszoner som gränsar till mark i ekologiska produktionsformer. (

text: SJVFS 2017:10

text: Om villkoren i 6 § inte är uppfyllda kan Jordbruksverket ändå besluta att retroaktivt godkänna att tidigare perioder räknas in i omställningsperioden. Detta framgår av

text: artikel 36.2 b i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Villkoren framgår av artikel

text: 36.2 b

text: och

text: 36.2 andra stycket

text: . Ansökan om godkännande ska lämnas till Jordbruksverket. Ansökan ska göras på blankett V14 som finns i bilaga 3.

text: Förkortad omställning

text: Ansökan om godkännande av förkortad omställningsperiod i enlighet med

text: artikel 36.4 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: för vetenskapliga försök eller för obligatorisk sjukdoms- eller parasitbehandling ska lämnas till Jordbruksverket på blankett V130 i bilaga 4.

text: Parallellproduktion

text: Produktion av ekologiska och icke-ekologiska grödor, där det är svårt att särskilja sorter från varandra, är endast tillåten för fleråriga grödor, arealer för lantbruksforskning eller formell utbildning samt produktion av utsäde, vegetativt förökningsmaterial eller omskolade plantor och betesmark. Detta framgår av

text: artikel 40.1 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Ansökan om godkännande av sådan produktion ska lämnas till Jordbruksverket på blankett V117 som finns i bilaga 5. Företaget och det kontrollorgan som ska genomföra kontrollåtgärder ska vara överens om de beskrivna rutinerna och åtgärderna. När det gäller parallellproduktion på mark som enbart används som betesmark krävs inget godkännande från Jordbruksverket. Det framgår av

text: artikel 40.1 d i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: Insamlingssystem för hushållsavfall

text: Komposterat eller fermenterat hushållsavfall får användas som gödselmedel i ekologisk produktion under vissa förutsättningar. Detta framgår av bilaga I i

text: . Ansökan om godkännande av insamlingssystemet ska lämnas till Jordbruksverket på blankett V 24, som finns i bilaga 6. Jordbruksverket kan komma att begränsa godkännandets giltighetstid.

text: 17 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 18 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 19 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 20 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 21 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: Insamlingen får endast ske i de kommuner, delar av kommuner eller de områden som godkännandet enligt 10 § omfattar. Sorteringen ska vara frivillig, det vill säga det ska alltid finnas ett alternativ som innebär att hushållsavfallet inte källsorteras av abonnenten. Insamlingen ska vara begränsad till fraktionen matavfall och med matavfall jämförbart avfall. Med matavfall och med matavfall jämförbart avfall avses alla typer av matavfall av vegetabiliskt och animaliskt ursprung från restauranger, storkök och andra typer av kök, inbegripet centralkök och hushållskök.

text: Insamlingen ska följa de villkor som framgår av bilaga 7 om inte Jordbruksverket beslutar annat i samband med godkännandet av insamlingssystemet.

text: 3 KAP. BESTÄMMELSER OM DJURHÅLLNING INKLUSIVE VATTEN- BRUK

text: Inköp av icke-ekologiska djur

text: Besättningar av får, getter, grisar eller nötkreatur får under ett kalenderår förnyas med upp till 40 % icke-ekologiskt uppfödda hondjur som inte har fått ungar i de fall som anges i

text: artikel 9.4 b

text: (byte av djurras) och c (utveckling av en ny djurspecialisering) i

text: om villkoren som anges i artikeln är uppfyllda. Procentsatsen beräknas på det totala antalet moderdjur och vuxna handjur efter förnyelsen. Företag som rekryterar avelsdjur i enlighet med denna paragraf ska dokumentera vilka försök de har gjort för att få tag på ekologiskt uppfödda djur. (

text: SJVFS 2017:10

text: Besättningar av får, getter, grisar eller nötkreatur får under ett kalenderår förnyas med upp till 40 % med icke-ekologiskt uppfödda hondjur i enlighet med

text: artikel 9.4 d

text: (när raser riskerar att försvinna från djurhållningen) i

text: . Procentsatsen beräknas på det totala antalet moderdjur och vuxna handjur efter förnyelsen. Följande raser av nötkreatur, får, getter och grisar ska anses vara raser som riskerar att försvinna från djurhållningen. 1. Nötkreatur: Bohuskulla, Fjällko inklusive fjällnära, Fjällnära boskap, Ringamålako, Rödkulla, Väneko, Svensk kullig boskap (SKB), Svensk låglandsboskap (utan holstein), Svensk röd och vit boskap (SRB), 2. Får: Dala pälsfår, Fjällnäsfår, Gestrikefår, Gotlandsfår, Gutefår, Helsingefår, Klövsjöfår, Roslagsfår, Ryafår, Svenskt finullsfår, Svärdsjöfår, Värmlandsfår, Åsenfår, 3. Getter: Göingeget, Jämtget, Lappget, Svensk lantrasget, 4. Grisar: Linderödssvin och Svenskt Lantrassvin. Företag som rekryterar avelsdjur i enlighet med denna paragraf ska dokumentera vilka försök de har gjort för att få tag på ekologiskt uppfödda djur. (

text: SJVFS 2017:10

text: Jordbruksverket kan med stöd av

text: artikel 9.4 a i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: godkänna att upp till 40 % icke-ekologiskt uppfödda hondjur som inte fått ungar får rekryteras till besättningar med nötkreatur, får, getter eller grisar. Detta

text: 22 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 23 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 24 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: gäller vid en väsentlig utökning av djurhållningen. Procentsatsen beräknas på antalet moderdjur och vuxna handjur efter rekryteringen under ett kalenderår. Ansökan om inköp av icke-ekologiska avelsdjur i samband med väsentlig utökning av djurhållningen ska vara Jordbruksverket tillhanda senast trettio arbetsdagar före den beräknade insättningen av djuren. Ansökan ska göras på Jordbruksverkets e-blankett Inköp av icke ekologiskt uppfödda djur – ansökan om undantag, på www.jordbruksverket.se eller på ansökningsblankett D215 i bilaga 8. (

text: SJVFS 2017:10

text: Det är tillåtet att använda icke-ekologiskt uppfödda kycklingar eller andra fjäderfäungar i enlighet med

text: artikel 42 a i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: om villkoren som anges i artikeln är uppfyllda.

text: Det är till och med den 31 december 2017 tillåtet att använda icke-ekologiskt uppfödda unghöns i enlighet med

text: artikel 42 b i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: Långsamväxande fjäderfä

text: Slaktkycklingar som har en genomsnittlig tillväxt på högst 45 gram per dag ska räknas som långsamt växande vid tillämpningen av

text: artikel 12.5 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: Parallellproduktion

text: Jordbruksverket kan med stöd av

text: artikel 40.2 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: tillåta parallellproduktion med landlevande lantbruksdjur av samma art om det sker i lantbruksforskning eller för formell utbildning, under förutsättning att villkoren i artikeln är uppfyllda. Ansökan ska lämnas till Jordbruksverket på blankett V132 som finns i bilaga 9.

text: Samtidig produktion av ekologiska och icke ekologiska djur inom vattenbruk

text: Inom vattenbruket är det på kläckerier och yngelanläggningar tillåtet att föda upp ekologiska och icke-ekologiska yngel i en och samma anläggning under förutsättning att kraven i

text: artikel 25

text: c.1 i

text: uppfylls.

text: Vid tillväxtproduktion av vattenbruksdjur, när olika produktionsfaser och hanteringsperioder för vattenbruksdjur berörs, är det tillåtet att ha enheter för ekologisk respektive icke-ekologisk produktion av vattenbruksdjur på en och samma anläggning under förutsättning att: 1. enheterna inte påverkar varandra genom foderspill, medicinering, användning av rengöringsmedel eller liknande, 2. ekologiska enheter i rinnande vatten ligger minst 10 meter uppströms om icke ekologiska enheter, och

text: 25 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 26 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 27 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 28 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 29 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: 3. avståndet mellan ekologiska och icke ekologiska enheter i hav och insjö är minst 25 meter.

text: Vitaminer till idisslare

text: Vid behov är det tillåtet att tillsätta syntetiska vitaminer A, D och E, som är identiska med naturliga vitaminer, i fodret till idisslare under förutsättning att kraven i bilaga VI tabell 3 a

text: är uppfyllda.

text: Byggnader och rastgårdar

text: Rastgårdar för fjäderfä ska lämnas tomma 1. under minst sex veckor mellan varje omgång värphöns eller avelsfjäderfä, och 2. under minst två veckor för slaktkyckling och annan matfågel.

text: Besättningar av får, getter och nötkreatur som har tillgång till bete under betesperioden och som hålls i lösdrift behöver i enlighet med

text: artikel 14.3 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: inte erbjudas tillgång till rastgårdar utomhus under vintermånaderna. Med vintermånaderna avses här den period när vegetationen inte växer.

text: Uppbundna nötkreatur

text: Nötkreatur på små jordbruksföretag får hållas uppbundna under stallperioden i enlighet med

text: artikel 39 i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Detta ska gälla för företag som har högst 45 platser för uppbundna nötkreatur. Från och med den 1 augusti 2017 får endast hondjur hållas uppbundna. Undantaget i första stycket gäller nötkreatur över 20 månaders ålder. Nötkreatur mellan 6 och 20 månader får vänjas vid uppbindning under maximalt en månad. (

text: SJVFS 2015:51

text: Operativa ingrepp

text: Det är tillåtet att av säkerhetsskäl avhorna kalvar i ekologisk produktion. Avhorning ska ske under bedövning av kvalificerad personal och senast vid åtta veckors ålder. Vid sent utvecklade hornanlag får avhorning ske vid en högre ålder.

text: Det är tillåtet att vid senast åtta veckors ålder kastrera tjurkalvar. Det ska ske under bedövning av kvalificerad personal. I enstaka fall där det finns dokumenterade skäl är det tillåtet att kastrera vid en högre ålder.

text: Retroaktiv omställning av vattenbruk

text: I

text: artikel 38

text: a i

text: finns regler om omställning av vattenbruk till ekologisk produktion. Jordbruksverket kan i enlighet med

text: artikel 38

text: a.2 i samma förordning retroaktivt godkänna att tidigare dokumenterade perioder, under vilka anläggningarna inte behandlats med eller utsatts för produkter

text: 30 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 31 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 32 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 33 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: som inte är godkända för ekologisk produktion, räknas in i omställningsperioden för en anläggning. För att en period ska kunna godkännas ska en ansökan skickas in till Jordbruksverket tillsammans med ett utlåtande från kontrollorganet där kontrollorganet intygar att endast produkter som är godkända för ekologisk produktion har använts på den aktuella anläggningen. Ansökan ska innehålla de uppgifter som framgår av blankett V131 som finns i bilaga 10.

text: Ekologiskt foder avsett för sällskapsdjur

text: Foder avsett för sällskapsdjur får kallas ekologiskt om: 1. Råvarorna antingen a) utgör jordbruksråvaror som är ekologiskt certifierade, b) kommer från hägnat vilt som har utfodrats med ekologiskt eller KRAVmärkt foder, c) kommer från sådana hållbart utnyttjade bestånd som avses i

text: artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002

text: , eller d) finns listade i bilaga V i

text: . 2. Endast de tillsatser som är listade i bilaga VI i samma förordning används och tillsatserna är godkända att använda i foder till det aktuella djurslaget enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003

text: om fodertillsatser . Fodret får innehålla en kombination av de råvaror som anges i första stycket 1, förutsatt att andelen som kommer från hållbart utnyttjade fiskeresurser inte överstiger 30 % av fodrets totala torrsubstansinnehåll.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från kraven i 17 §. Ansökan ska lämnas till Jordbruksverket på blankett D37 som finns i bilaga 11.

text: Undantag i händelse av katastrofsituationer

text: Jordbruksverket kan vid katastrofsituationer tillfälligt godkänna förnyelse eller ny sammansättning av en hjord eller besättning med icke-ekologiskt uppfödda djur, när ekologiskt uppfödda djur inte finns att tillgå. Detta framgår av

text: artikel 47 a i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Ansökan ska göras på blankett V129 som finns i bilaga 12.

text: Jordbruksverket kan vid katastrofsituationer tillfälligt godkänna ny sammansättning av bisamhällen med icke-ekologiska bin, när ekologiska avläggare och samhällen inte finns att tillgå. Detta framgår av

text: artikel 47 b i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Villkoren framgår av

text: artikel 47

text: Jordbruksverket kan vid katastrofsituationer tillfälligt godkänna enskilda aktörers användning av icke-ekologiskt foder under en begränsad period och för ett

text: 34 Rådets förordning

text: (EG) nr 2371/2002

text: av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, EGT L 358, 35 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 36 EGT L 268, 18.10.2013, s 29, Celex 02003R1831. 37 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 38 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: särskilt område. Detta framgår av

text: artikel 47 c i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Villkoren framgår av

text: artikel 47

text: Jordbruksverket kan vid katastrofsituationer tillfälligt godkänna utfodring av bin med ekologiskt producerad honung, ekologiskt producerat socker eller ekologiskt producerad sockerlösning. Detta framgår av

text: artikel 47 d i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Villkoren framgår av

text: artikel 47

text: 4 KAP. BESTÄMMELSER FÖR KONTROLLORGAN

text: Delegering av kontrolluppgifter

text: Ett kontrollorgan som vill utföra kontrolluppgifter inom hela eller delar av nedanstående sakområden ska ansöka hos Jordbruksverket om att få kontrolluppgifter delegerade till sig. De olika sakområdena inom ekologisk produktion är: 1. obearbetade vegetabiliska produkter, 2. levande djur eller obearbetade animaliska produkter, 3. vattenbruksprodukter och alger, 4. bearbetade jordbruksprodukter för foderändamål, 5. vegetativt förökningsmaterial och utsäde, 6. import av ovan nämnda varor, och 7. export av ovan nämnda varor.

text: Ett kontrollorgan som vill utöka sin verksamhet och utföra kontrolluppgifter inom andra sakområden än de som Jordbruksverket redan har delegerat till kontrollorganet, ska skicka in en ansökan om detta till Jordbruksverket.

text: Ett kontrollorgan som avser att upphöra att utföra kontrolluppgifter inom ett sakområde ska meddela detta till Jordbruksverket.

text: Avgifter för kontroll

text: Ett kontrollorgan som Jordbruksverket har delegerat kontrolluppgifter till ska ta ut avgifter för; 1. kontrollen, och 2. de bedömningar som Jordbruksverket begär som underlag för sitt beslut i ärenden enligt dessa föreskrifter.

text: Grunderna för beräkningen av kontrollorganens avgifter för kontroll får inte leda till skillnader i avgifterna beroende på avståndet mellan företagens verksamhet och kontrollorganets lokaler. Första stycket gäller inom kontrollorganets geografiska verksamhetsområde.

text: Val av laboratorier

text: 39 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889. 40 EGT L 250, 18.9.2008, s. 1, Celex 32008R0889.

text: Samtliga prover som tas inom ramen för det ekologiska kontrollsystemet ska analyseras på laboratorier som är ackrediterade enligt kraven i

text: artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004

text: Statistikinlämning

text: Ett kontrollorgan som Jordbruksverket har delegerat kontrolluppgifter till ska årligen lämna uppgifter om ekologisk produktion till Jordbruksverket. Uppgifterna som ska lämnas ska kunna användas 1. för statistikrapportering enligt EU:s förordningar, 2. som underlag för Sveriges officiella statistik, och 3. för informations- och utredningsändamål. Uppgifterna ska lämnas in per företag (kund-ID).

text: De uppgifter som avses i 7 § framgår av bilaga 13 till denna författning. Uppgifterna ska avse ett kalenderår i taget och ska komma in till Jordbruksverket senast den 15 mars året efter aktuellt kalenderår. De ska avse förhållandena per kalenderår för samtliga företag som är anmälda till kontroll. Uppgifterna ska lämnas elektroniskt i det format som Jordbruksverket meddelar kontrollorganet. Kontrollorganen ska lämna den information, de kompletteringar eller rättelser som Jordbruksverket ber om för att kunna slutföra sammanställningen av de inlämnade uppgifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 3 juli 2017.

text: HARALD SVENSSON

text: Anne-Charlott Franzén (Växtregelenheten)

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004

text: om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd. EUT L 165, 30.4.2004, s. 1, Celex 32004R0882. 42

text: SJVFS 2017:10

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1 har upphävts genom (

text: SJVFS 2017:10

text: Bilaga 2

text: SJVFS 2017:10

text: Bilaga 3

text: SJVFS 2017:10

text: Bilaga 4

text: SJVFS 2017:10

text: Bilaga 5

text: SJVFS 2017:10

text: Bilaga 6

text: SJVFS 2017:10

text: Bilaga 7

text: VILLKOR FÖR INSAMLINGSSYSTEM FÖR HUSHÅLLSAVFALL

text: De villkor som avses i 2 kap. 12 § anges nedan.

text: A. Information

text: Den som har fått godkännandet är ansvarig för att 1. hushållen återkommande och dessutom vid behov informeras för att skapa motivation och för att ge kunskap att sortera på ett riktigt sätt, 2. fastighetsägare och nyttjanderättshavare återkommande och dessutom vid behov informeras om vikten av att felsortering inte sker i utrymmen för insamling och insamlingskärl, 3. information om insamlingssystemet och biogas- eller komposteringsanläggningen finns tillgängligt för allmänheten, och 4. informationsinsatserna dokumenteras.

text: B. Rutiner för en säker insamlingskedja

text: Den som har fått godkännandet är ansvarig för att 1. det finns en fullständig beskrivning av rutiner för hela insamlingskedjan, det vill säga hämtningen och transporten från de olika insamlingskärlen i insamlingsturerna och mottagningen vid anläggningen, 2. det finns en beskrivning av rutiner för kritiska punkter och för hur spårbarheten bakåt i kedjan från mottagning tillbaka till insamlingskärl kan garanteras, 3. det finns dokumentation av ansvariga personer för övervakning av hela kedjan i insamlingssystemet, och 4. egenkontroll av att rutinerna fungerar utförs och dokumenteras.

text: C. Krav kopplade till avfallets kvalitet

text: Den som har fått godkännandet är ansvarig för att 1. avfallets vikt eller volym registreras vid mottagning på anläggningen, 2. kvaliteten på avfallet kontrolleras genom kontinuerlig visuell kontroll, dels vid tömning av insamlingskärlet och dels vid tömningen i anläggningen efter insamlingsrundan, 3. det återkommande och dessutom vid behov genomförs planerade, dokumenterade kvalitetskontroller i insamlingskedjan, 4. det genomförs plockanalyser enligt de rutiner som har upprättats, 5. det finns rutiner och system för snabb återkoppling bakåt i kedjan om felsortering upptäcks, och 6. det finns rutiner för hantering av felsorterat avfall.

text: D. Kontroll av jordbruksverket

text: Den som har fått godkännandet är ansvarig för att 1. Jordbruksverket tas emot på inbokade besök för uppföljning av att insamlingssystemet och anläggningen följer villkoren, och 2. handlingar som Jordbruksverket behöver för att följa upp villkoren för godkännande skickas, när Jordbruksverket begär det.

text: Bilaga 8

text: SJVFS 2017:10

text: Bilaga 9

text: SJVFS 2017:10

text: Bilaga 10

text: SJVFS 2017:10

text: Bilaga 11

text: Bilaga 12

text: SJVFS 2017:10

text: Bilaga 13

text: STATISTIKUPPGIFTER

text: I denna bilaga redovisas de variabler för vilka kontrollorganen ska lämna uppgifter årligen. Variablerna gröda, omställningsstatus och djurslag ska redovisas med en kod som fastställs av Jordbruksverket inför varje redovisningsår. Kommunkod och länskod ska följa de av Statistiska centralbyråns fastställda koder för kommuner och län.

text: A. Registervariabler

text: Kundfil 1. 1. Kund-ID hos kontrollorganet 2. Organisationsnummer 3. Kundnamn 4. Kontaktperson 5. Adressuppgifter 6. Postnummer 7. Postort 8. Telefon 9. E-post 10. Kommunkod 11. Länskod 12. Land

text: B. Registervariabler

text: Kundfil 2

text: 1. Kund-ID hos kontrollorganet 2. Produktionsplatsnummer (PPN) 3. Kundnummer vid Jordbruksverket för SAM-ansökan

text: C. Antal företag

text: 1. Företag med jordbruk 2. Företag med vattenbruk 3. Företag med livsmedelsförädling (inklusive produkter av vattenbruk) eller framställning av foder. I livsmedelförädling ingår paketering och märkning. 4. Importörer 5. Exportörer

text: För varje kategori ska redovisas 1. antalet vid årets början och antalet vid årets slut 2. antalet som kommit till och antalet som fallit ifrån (frivilligt).

text: D. i) Växtodling på friland

text: Arealer

text: Redovisas per gröda och företag (kund-ID).

text: Variabler: 1. Kund-ID hos kontrollorganet 2. Gröda med grödkod 3. Areal 4. Omställningsstatus

text: D. ii) Växthus, arealer

text: Odlingsyta

text: Redovisas per företag (kund-ID). Variabler: 1. Kund-ID vid kontrollorganet 2. Växthusyta, totalt (m2) 3. Växthusyta, ekologiskt (m2)

text: D. iii) Växthus, grödor

text: Odlingsyta

text: Redovisas per gröda och företag (kund-ID). Variabler: 1. Kund-ID hos kontrollorganet 2. Gröda med grödkod 3. Odlingsyta (m2) 4. Omställningsstatus

text: E. Djurhållning

text: En rad för varje företag (kund-ID) och djurslag. Variabler: 1. Kund-ID vid kontrollorganet 2. Djurslag 3. Antal 4. Omställningsstatus

text: F. Vattenbruk

text: Redovisas per djurslag och företag (kund-ID). Variabler: 1. Kund-ID hos kontrollorganet 2. Anläggningsnummer från vattenbruksregistret 3. Totalvikt 4. Producerad volym (1000 kg levandevikt) 5. Omställningsstatus


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:33) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om 1. ansökan om intagning av växtsorter i den svenska officiella sortlistan av de arter av lantbruks- och köksväxter som anges i bilaga 1 till

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: , 2. teknisk provning och godkännande av dessa växtsorter för intagning i svenska officiella sortlistan, 3. borttagande av dessa växtsorter ur den svenska officiella sortlistan, 4. administration av svenska officiella sortlistan, och 5. upprätthållande av växtsorter publicerade i den officiella svenska sortlistan. För godkännande av bevarande- och amatörsorter gäller även bestämmelserna i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter, och Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:79

text: ) om bevarandesorter och amatörsorter av köksväxter. (

text: SJVFS 2016:16

type: stycke

type: paragraf

text: Grundläggande bestämmelser om växtsorter finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2016:16

text: Sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter behöver endast godkännas för intagning i sortlistan, om utsäde av dessa sorter ska saluföras under sin sortbenämning. Jordbruksverket kan besluta om intagning i sortlistan även av sorter av andra arter än de som anges i första stycket. (

text: SJVFS 2016:16

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv

text: (EU) 2016/1914

text: av den 31 oktober 2016 om ändring av direktiv

text: och

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: respektive

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter och köksväxter, (EUT L296, 1.11.2016, s.7, Celex 3216L0296). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2016:16

text: SJVFS 2017:2017

type: rubrik

text: Ansökan

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska ges in till Jordbruksverket. För en bevarande- eller amatörsort ska ansökan innehålla de uppgifter som anges i bilaga 3, och för övriga sorter ska ansökan innehålla de uppgifter som anges i bilaga 4. När en ansökan om intagning av en växtsort i sortlistan lämnas in, ska även en sortbenämning föreslås. Om det, för en amatör- eller bevarandesort, finns fler än en sortbenämning för sorten ska detta anges tillsammans med historiska belägg för dessa. Förslaget på sortbenämning får lämnas in efter det att ansökan om intagning av en växtsort lämnats in, under hela den tid då teknisk provning sker. Förslaget på sortbenämning ska då innehålla de uppgifter som anges i bilaga 5. Med ansökan om intagning i sortlistan ska en preliminär sortbeskrivning bifogas. Den preliminära sortbeskrivningen ska göras på frågeformuläret i de i bilaga 1 angivna CPVO-protokollen eller de i bilaga 2 angivna UPOV-riktlinjerna för respektive art. Jordbruksverket beslutar om teknisk provning i enlighet med 4 och 6 §§ i dessa föreskrifter för andra sorter än bevarande- och amatörsorter. Ansökan ska, om Jordbruksverket begär det, åtföljas av ett utsädesprov för kontroll av sortens identitet. Utsädesprovet ska tas ut och hanteras på så sätt som Jordbruksverket beslutar. (

text: SJVFS 2016:16

text: Förutsättningar för godkännande

text: Jordbruksverket fattar beslut om godkännande av en sort för intagning i sortlistan på grundval av resultat från officiell provning enligt 4 och 6 §§, inhämtande av uppgifter om tillstånd för utsläppande på marknaden enligt 9 §, godkännande för användning som livsmedel eller foder enligt 10 § andra stycket samt om sorten har en sortbenämning som efter kungörande kan godkännas av Jordbruksverket i enlighet med 11 §. (

text: SJVFS 2005:88

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om: 1. Sorten är särskiljbar, vilket betyder att den, oavsett om det ursprungliga materialet från vilken den framställts uppkommit genom naturligt urval eller genom växtförädlingsarbete, klart går att skilja, med avseende på ett eller flera viktiga kännetecken, från alla andra sorter som är kända inom EES eller Schweiz enligt definitionen i 5 §. Kännetecknen hos en sort ska vara klart identifierbara och möjliga att beskriva noggrant. Om det vid Jordbruksverkets prövning visar sig att två eller flera anmälda sorter inte är särskiljbara från varandra ska den sort, för vilken ansökan först har givits in, ha företräde. 2. Sorten är tillräckligt enhetlig, vilket betyder att de plantor den består av, med mycket få avvikelser, är likartade eller genetiskt identiska vad beträffar alla i sammanhanget väsentliga kännetecken. Hänsyn ska härvid tas till växtarters skilda reproduktionssystem. 3. Sorten är stabil, vilket betyder att den efter upprepad förökning i enlighet med den av förädlaren angivna förökningsmetoden, i fråga om sina väsentliga kännetecken fortsatt överensstämmer med sortbeskrivningen. (

text: SJVFS 2005:88

text: 3 Med EES avses Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket utgörs av Europeiska unionen (EU) och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som undertecknat avtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: För att en sort ska anses som känd inom EES eller i Schweiz, ska den vid tidpunkten för ingivandet av ansökan om en ny sorts godkännande vara 1. intagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter eller i den gemensamma sortlistan över arter av köksväxter, 2. godkänd för certifiering och saluföring i ett EES-land eller i Schweiz men ännu inte intagen i någon av de gemensamma sortlistorna enligt punkt 1, eller 3. godkänd för certifiering i ett annat land utanför EES än Schweiz. En sort ska även anses känd inom EES och Schweiz när en ansökan om godkännande har lämnats in i Sverige, i något annat EES-land eller i Schweiz vid den tidpunkt som anges i första stycket. En sort ska dock inte anses som känd inom EES eller i Schweiz om de i första och andra styckena angivna förutsättningarna inte längre gäller i något EES-land eller i Schweiz, vid den tidpunkt då ett beslut om godkännande av den nya sorten fattas. (

text: SJVFS 2004:24

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om den har ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde, som grundar sig på resultat som framkommit vid ett tillräckligt antal officiella värdeprovningsförsök under minst två år. Dessa försök ska utföras på ett sådant sätt att minst följande egenskaper hos sorten kan bedömas 1. avkastningsförmåga, 2. resistens mot växtskadegörare, 3. hur sorten reagerar på faktorer i den fysiska miljön, samt 4. kvalitetsegenskaper. De metoder som använts för att bedöma egenskaperna ska anges i samband med redogörelsen för resultaten. En sorts odlings- och bruksvärde ska anses som tillfredsställande om dess egenskaper som helhet, vid en jämförelse med andra sorter som är intagna i sortlistan, visar ett klart framsteg i minst ett bestämt geografiskt område vad gäller odlingen, utnyttjandet av den skördade varan eller av produkter som framställs av den. Vid bedömningen får Jordbruksverket bortse från enstaka mindre goda egenskaper hos sorten om dessa uppvägs av andra överlägsna sådana. Jordbruksverket får vid sin prövning ta hänsyn även till andra provningsresultat som kan tillmätas betydelse vid bedömningen. Intagning i sortlistan får nekas om odlingen av en sort kan medföra hälsofara för människor, djur eller växter. (

text: SJVFS 2005:88

text: För köksväxtsorter utom rotcikoria ska, om upprätthållaren begär det, anges om utsäde av en godkänd sort endast får saluföras som standardutsäde, genom att det i sortlistan anges att det är fråga om en s.k. ”b-sort”. För sådana sorter får resultaten från inofficiella undersökningar och kunskap som erhållits genom praktiska odlingserfarenheter beaktas vid Jordbruksverkets prövning. (

text: SJVFS 2007:36

text: Kravet på prövning av en sorts odlings- och bruksvärde enligt 6 § omfattar inte 1. grässorter som, enligt sökandes försäkran, ska användas för annat ändamål än foder, 2. sorter, vilkas utsäde är avsett att saluföras endast a) i Schweiz eller i ett annat EES-land än Sverige, och detta land har godkänt sorten såvitt avser dess odlings- och bruksvärde, eller b) i ett annat land utanför EES än Schweiz,

text: SJVFS 2017:2017

text: 3. sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter som uppfyller de krav som anges i 4 §, 4. sorter av köksväxtarter, med undantag av rotcikoria, samt 5. sorter av arter som avses i 1 b §. (

text: SJVFS 2016:16

text: En sort, som är eller innehåller en sådan genetiskt modifierad organism som avses i

text: 13 kap. 4 § miljöbalken

text: , får endast godkännas för intagning i sortlistan under förutsättning att ett tillstånd för utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: eller att ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. För provning i Sverige enligt 4 och 6 §§ av en sådan sort som avses i första stycket fordras tillstånd för avsiktlig utsättning enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: . Uppgift om att en sort som tagits in i sortlistan är genetiskt modifierad ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Om en sort ska användas i livsmedel eller foder enligt definitionerna i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , får sorten inte vara skadlig för människors eller djurs hälsa vid avsiktlig konsumtion för att kunna godkännas för intagning i sortlistan. Om material från en sort är avsett att användas i livsmedel som omfattas av

text: artikel 3

text: , eller i foder som omfattas av

text: artikel 15

text: , i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder , ska ett godkännande enligt nämnda förordning finnas för denna användning för att sorten ska kunna godkännas för intagning i sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Jordbruksverket tillämpar vid sin prövning av sortbenämningens lämplighet

text: artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994

text: om gemenskapens växtförädlarrätt samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Om en sortbenämning senare skulle befinnas olämplig, kan Jordbruksverket återkalla godkännandet och förelägga upprätthållaren att föreslå en annan benämning för godkännande. Jordbruksverket kan bestämma att den ursprungliga benämningen under en viss tid ska användas som tilläggsnamn. (

text: SJVFS 2009:86

text: Provningens utförande

text: Provningen av en sorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska utföras av Jordbruksverket eller av en myndighet i ett annat EES-land, Schweiz eller ett tredjeland om provningen enligt Jordbruksverkets beslut kan jämställas med provning som utförs här i landet.

text: EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 (Celex 32002R0178). 5 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1829). 6 EGT L 227, 1.9.1994, s. 1 (Celex 31994R2100). 7 EUT L 191, 23.7.2009, s. 10 (Celex 32009R0637).

text: När det gäller sorter av de arter som anges i bilaga 1 ska provningen utföras enligt de provningsriktlinjer för respektive art som utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Provningen av sorter av de arter som anges i bilaga 2 ska utföras enligt de provningsriktlinjer som fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Samtliga sortegenskaper enligt riktlinjerna i bilaga 1 ska användas, respektive alla egenskaper som märkts med en asterisk (*) i de riktlinjer som anges i bilaga 2, om inte observation av en viss egenskap är omöjlig genom att en annan egenskap uttrycks, eller en viss egenskap inte kommer till uttryck på grund av de miljöförhållanden under vilka provningen utförs. Provningen av sorter av övriga arter ska utföras enligt de riktlinjer som Jordbruksverket fastställer. Provningen av en sorts odlings- och bruksvärde utförs genom Sveriges lantbruksuniversitets försorg. Provningen kan kortas i de fall ett officiellt provningsresultat från ett EES-land, Schweiz eller ett tredjeland finns och då detta resultat enligt Jordbruksverket kan jämställas med provning som utförts här i landet. Sökanden ska tillhandahålla utsäde eller förökningsmaterial av en sort som anmälts till provning, i den mängd och av den kvalitet som den provande myndigheten begär. De myndigheter som utför provning enligt första eller fjärde stycket ska årligen informera sökanden om de preliminära provningsresultaten. (

text: SJVFS 2005:88

text: Sortlistan

text: Jordbruksverket kungör beslut om intagning i eller uttagning ur sortlistan, förnyat godkännande för en sort liksom andra ändringar av betydelse. Övriga EES-länder, Europeiska kommissionen och Schweiz ska underrättas om dessa beslut och om ingivna, återkallade och avslagna ansökningar samt om förslag till sortbenämningar. För varje ny sort ska en kort beskrivning av sorten bifogas. Underrättelsen till kommissionen utgör en anmälan till EU:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter respektive för arter av köksväxter . (

text: SJVFS 2009:86

text: Jordbruksverket publicerar årligen den officiella svenska sortlistan, som för varje sort ska innehålla 1. sortens benämning, om denna är en kod ska det särskilt framgå 2. namnet på den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten och dennes eventuella ombud i landet, 3. tidpunkten för sortens intagning i sortlistan, 4. tidpunkten när sortgodkännandets giltighetstid löper ut, 5. eventuell synonym sortbenämning som används i ett annat EES-land eller i Schweiz, 6. förbehåll som gäller för en sådan sort som avses i 8 § första stycket punkt 2 (exportsort), 7. uppgift om eventuell förlängd period enligt 16 § fjärde stycket för saluföring och certifiering av en sort vars giltighetsperiod löpt ut, samt 8. uppgift om att en sort är genetiskt modifierad.

text: 8 Kommissionen publicerar de gemensamma sortlistorna i Europeiska unionens officiella tidning (EUT).

text: SJVFS 2017:2017

text: För sorter av raps och rybs ska det framgå om de är dubbellåga (00), dvs. har påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 µmol/g vid en vattenhalt på 9 %, bestämd i enlighet med EN ISO 9167-1:1995, och högst 2 % erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995. För en grässort, som är avsedd för annat ändamål än foder, får det anges i sortlistan om sorten vid officiell provning i Sverige har bedömts ha ett tillfredsställande odlingsoch bruksvärde. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket ska för varje godkänd sort sammanställa dokumentation som innehåller en sortbeskrivning och de uppgifter som legat till grund för intagningen i sortlistan. Denna dokumentation ska lämnas till övriga EES-länder, Schweiz och kommissionen om så begärs. Jordbruksverket ska bevara referensprov av godkända sorter för efterkontroll. (

text: SJVFS 2005:88

text: Giltighetstid för sortgodkännande

text: Ett godkännande är giltigt fram till utgången av det tionde kalenderåret efter det år då sorten godkändes för intagning i sortlistan. Ett godkännande kan därefter förnyas med 10 år i taget, under förutsättning att sorten enligt Jordbruksverkets bedömning odlas i tillräcklig omfattning, eller bör bibehållas i syfte att bevara de växtgenetiska resurserna, och att den fortfarande uppfyller kraven på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. En ansökan om förnyat godkännande ska ges in till Jordbruksverket senast två år före godkännandetidens utgång. Jordbruksverket ska i sortlistan ange om en ansökan om förnyat godkännande givits in. Skulle ansökan inte vara slutbehandlad vid tioårsperiodens utgång, får Jordbruksverket tillfälligt förlänga godkännandets giltighetstid till dess ett beslut om förnyat godkännande är fattat. Om en sorts giltighet löpt ut utan att förnyelse begärts eller erhållits, eller sortgodkännandet av annan anledning återkallats, ska den tas ut ur sortlistan. Certifiering och saluföring av förökningsmaterial av en sort, som godkänts enligt dessa eller tidigare föreskrifter, får dock ske till och med den 30 juni det tredje året efter giltighetens utgång. Om upprätthållaren önskar använda sig av denna möjlighet ska det meddelas till Jordbruksverket, senast innan sortgodkännandets giltighetstid löper ut. Annars kan denna möjlighet inte utnyttjas. En sådan förlängd period ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Övriga bestämmelser

text: Den som är ansvarig för en sorts upprätthållande ska 1. svara för att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk för upprätthållande av sorten, 2. föra och bevara anteckningar om förökning av sorten, att användas för kontroll av upprätthållandet. I anteckningarna ska även ingå uppgifter som omfattar generationerna före basutsäde eller motsvarande kategori, samt 3. på anmodan av Jordbruksverket ta ut och sända in prov av förökningsmaterial för kontroll. Sådant prov kan även tas ut officiellt.

text: Upprätthållande kan ske i ett annat EES-land, Schweiz eller i ett tredjeland vars kontroll av upprätthållande av sorter av ministerrådet har bedömts vara likvärdig med upprätthållande inom EU . (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket återkallar ett godkännande och tar ut en sort ur sortlistan om 1. det efter provning visar sig att sorten inte längre är särskiljbar, tillräckligt enhetlig eller stabil, eller 2. den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten begär det, såvida inte upprätthållandet tillgodoses av någon annan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket får återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan 1. om bestämmelserna i dessa föreskrifter inte följs, 2. om upprätthållaren trots uppmaning inte ställer nödvändigt förökningsmaterial till förfogande för efterkontroll, 3. om upprätthållaren trots uppmaning inte betalar förfallna avgifter i angiven tid, eller 4. om intagningen i sortlistan skett på oriktiga grunder. (

text: SJVFS 2005:88

text: Bestämmelser om produktion och certifiering av utsäde finns i 1. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:22

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd, 2. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:23

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av beta, foder-, olje- och fiberväxter, 3. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter, 4. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:49

text: ) om saluföring m.m. av utsäde av icke-vedartade arter av prydnadsväxter, 5. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2016:44

text: ) om saluföring m.m. av förökningsmaterial för fruktplantor och fruktplantor avsedda för fruktproduktion, 6. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:90

text: ) om certifiering m.m. av utsädespotatis, och 7. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om saluföring m.m. av förökningsmaterial av prydnadsväxter samt av annat föröknings- och plantmaterial av grönsaker än utsäde. (

text: SJVFS 2017:11

text: 9 Se

text: rådets beslut 2005/834/EG av den 8 november 2005

text: om likvärdighet av kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter och om ändring av beslut

text: (EUT L 312, 29.11.2005, s. 51, Celex 32005D0834).

text: SJVFS 2017:2017

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 juli 2017. 2. För provningar av en sort enligt 12 § av arter som anges i bilaga 1 eller 2, som har påbörjats före den 1 juli 2017 gäller äldre föreskrifter.

text: HARALD SVENSSON Anna Pettersson (Växtregelenheten)

text: SJVFS 2017:11

text: Bilaga 1

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Protocol for Distinctness, Uniformity and Stability Tests”) för respektive art har utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). De senaste versionerna av protokollen och frågeformulären som ska användas i samband med ansökan finns tillgängliga på CPVO:s webbplats (www.cpvo.europa.eu).

text: Lantbruksväxter

text: Art Protokoll

text: Bomull TP/88 Durumvete TP/120 Engelskt rajgräs TP/4 Finsvingel, finbladig fårsvingel TP/67 Fodermajs TP/2 Fodervicker TP/32 Fårsvingel TP/67 Hampa TP/276 Havre, rödhavre TP/20 Hybridrajgräs TP/4 Hårdsvingel TP/67 Italienskt rajgräs TP/4 Korn TP/19 Kålrot TP/89 Nakenhavre TP/20 Potatis TP/23 Raps TP/36 Ris TP/16 Råg TP/58 Rågvete TP/121 Rödsvingel TP/67 Rörsvingel TP/39 Skuggsvingel TP/67 Solros TP/81 Spånadslin, oljelin TP/57 Styvt rajgräs TP/4 Större hårdsvingel TP/67 Vete TP/3 Westerwoldiskt rajgräs TP/4

text: 11 Ändringen innebär att bomull, fodervicker, rörsvingel och ängssvingel flyttas från bilaga 2 till bilaga 1 och får nytt protokollsnummer.

text: SJVFS 2017:2017

text: Ängssvingel TP/39 Ärt TP/7

text: Köksväxter

text: Art Protokoll

text: Aubergin, äggplanta TP/117 Blekselleri, stjälkselleri TP/82 Blomkål TP/45 Blomsterböna, rosenböna TP/9 Bondböna TP/Broadbean Broccoli TP/151 Brysselkål TP/54 Böna (buskböna, störböna, brun böna) TP/12 Chilipeppar, paprika TP/76 Endiviasallat, Witlof cikoria TP/173 Escarolesallat, friséesallat TP/118 Fänkål TP/183 Grönkål TP/90 Gräslök TP/198 Gurka (slanggurka, druvgurka) TP/61 Jättepumpa inklusive vinterpumpa TP/155 Kardon, kronärtskocka TP/184 Kålrabbi TP/65 Lök (Cepa-gruppen) TP/46 Mangold TP/106 Melon TP/104 Morot, fodermorot TP/49 Persilja TP/136 Piplök TP/161 Pumpa, squash TP/119 Purjolök TP/85 Rabarber TP/62 Rotcikoria TP/172 Rotselleri TP/74 Rädisa, trädgårdsrättika TP/64 Rödbeta inklusive Cheltenhambeta TP/60 Rödkål TP/48 Salladskål TP/105

text: 12 Ändringen innebär att rabarber flyttas från bilaga 2 till bilaga 1 och får nytt protokollsnummer.

text: Sallat TP/13 Savojkål TP/48 Schalottenlök TP/46 Sockermajs, popmajs TP/2 Sparris TP/130 Spenat TP/55 Svartrot TP/116 Tomat TP/44 Tomatgrundstammar TP/294 Vattenmelon TP/142 Vintersallat TP/75 Vitkål TP/48 Vitlök TP/162 Ärt (märgärt, spritärt, sockerärt) TP/7 (

text: SJVFS 2017:11

text: SJVFS 2017:2017

text: Bilaga 2

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Test Guidelines”) för respektive art har fast-ställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). De senaste versionerna av riktlinjerna och frågeformulären som ska användas i samband med ansökan finns tillgängliga på UPOV:s webbplats (www.upov.int).

text: Lantbruksväxter

text: Art Riktlinjernas nr

text: Alaskagräs TG/180 Blålupin TG/66 Blålusern TG/6 Brunven TG/30 Foderbeta TG/150 Gullupin TG/66 Hundäxing TG/31 Jordnöt TG/93 Krypven TG/30 Kärringtand TG/193 Lusern TG/6 Oljerättika TG/178 Plattlosta TG/180 Rajsvingel TG/243 Rybs TG/185 Rödklöver TG/5 Rödven TG/30 Safflor TG/134 Sojaböna TG/80 Sorghum, sudangräs och korsningar TG/122 mellan sorghum och sudangräs Storven TG/30 Timotej TG/34 Turftimotej, vild timotej TG/34 Vallmo TG/166 Vitklöver TG/38 Vitlupin TG/66 Vitsenap TG/179 Åkerböna TG/8 Ängsgröe TG/33

text: 13 Ändringen innebär bland annat att bomull, fodervicker, rörsvingel och ängssvingel flyttas från bilaga 2 till bilaga 1 och får nytt protokollsnummer.

text: Köksväxter

text: Art Riktlinjernas nr

text: Sallatscikoria, rosensallat TG/154 Grundstammar till gurka TG/311 Rova inklusive majrova TG/37 (

text: SJVFS 2017:11

text: 14 Ändringen innebär bland annat att rabarber flyttas från bilaga 2 till bilaga 1 och får nytt protokollsnummer.

text: SJVFS 2017:2017

text: Bilaga 3

text: ANSÖKAN OM INTAGNING AV EN BEVARANDESORT ELLER AMATÖRSORT I SORTLISTAN

text: En ansökan om intagning av en bevarandesort eller amatörsort i sortlistan ska innehålla följande uppgifter:

text: 1. Sökande. a) a. Namn och adress. b) b. Organisationsnummer (endast svenska sökande). c) c. Telefonnummer (om sådant finns). d) d. Mobilnummer (om sådant finns). e) e. E-postadress (om sådant finns).

text: 2. Uppgifter om bevarandesorten (om det är aktuellt att ansöka om en bevarandesort). a) Artnamn, vetenskapligt och svenskt. b) Form, vårsådd sort, höstsådd sort, mellanform eller växelform. c) Sortnamn. d) Synonymer (om sådana finns). e) Sortens ursprung (så långt det är känt). f) Uppgift om sorten finns i NordGens genbank, och i så fall accessionsnumret. g) Uppgift om utsädets typ (certifikatutsäde eller standardutsäde).

text: 3. Uppgifter om amatörsorten (om det är aktuellt att ansöka om en amatörsort). a) Artnamn, vetenskapligt och svenskt. b) Form, typ eller stam. c) Sortnamn. d) Synonymer (om sådana finns). e) Sortens ursprung (så långt det är känt). f) Uppgift om sortbeskrivning bifogas ansökan.

text: 4. Sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. a) Uppgift om dokument som upplyser om sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet bifogas ansökan. b) Uppgift om varifrån uppgift om sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet hämtats.

text: 5. Bevarandevärde. Uppgift om varför sorten ska anses som bevarandevärd.

text: 6. Annan information av betydelse. Uppgift om annan dokumentation av betydelse för Jordbruksverkets bedömning bifogas ansökan.

text: 7. Bilagor. Uppgift om annan dokumentation som bifogas ansökan.

text: 8. Fakturering av ansökningsavgift till annan än sökande (endast om det är aktuellt). a) Namn och adress. b) Organisationsnummer. c) Telefonnummer. d) Mobilnummer. e) E-postadress.

text: 9. Underskrift. Den som har rätt att teckna företaget ska datera och skriv under ansökan. Protokoll eller utdrag som styrker firmatecknarens rätt att teckna företaget bör bifogas. (

text: SJVFS 2016:16

text: SJVFS 2017:2017

text: Bilaga 4

text: ANSÖKAN OM INTAGNING I SORTLISTAN

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska innehålla följande uppgifter:

text: 1. Sökande. a) Namn och adress. b) Organisationsnummer (endast svenska sökande). c) Telefonnummer (om sådant finns). d) Mobilnummer (om sådant finns). e) E-postadress (om sådant finns).

text: 2. Ombud. a) Namn och adress. b) Organisationsnummer (endast svenska sökande). c) Telefonnummer (om sådant finns). d) Mobilnummer (om sådant finns). e) E-postadress (om sådant finns).

text: 3. Uppgifter om sorten. a) Artnamn, vetenskapligt och svenskt (eller engelskt). b) Preliminär sortbeteckning eller förädlingsnummer. c) Förslag till sortbenämning och uppgift om sortbenämningen är ett fantasinamn eller en kod (förslag på sortbenämning kan lämnas in vid ett senare tillfälle under provningsperioden). d) Uppgift om sortbenämningen föreslagits av er i varumärkesansökan eller om den är för er ett registrerat varumärke i Sverige eller annat land. e) Uppgift om ansökan avser godkännande för intagning i sortlistan som lantbruksväxt, gräs för annat ändamål än foder eller köksväxt. För intagning som lantbruksväxt, uppge avsedd användning. f) Uppgift om ansökan om växtförädlarrätt eller intagning i sortlista tidigare lämnats in för sorten i Sverige eller något annat land (eller till CPVO), uppge vilket land eller CPVO och status på ansökan. g) Uppgift om var officiell provning av sortens särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska provas eller har provats. h) Uppgift om sorten är en genetiskt modifierad organism enligt definitionen i

text: 13 kap.

text: miljöbalken

text: . Om den är det, ange unik identitetsbeteckning. i) Uppgift om vem som ska ha fakturan för ansökningsavgiften (endast om sökande har ombud).

text: 4. Bilagor (om de inte lämnats in tidigare). a) Uppgift om preliminär sortbeskrivning bifogas ansökan. b) Uppgift om ombudsfullmakt bifogas ansökan (endast om ombud finns).

text: 5. Underskrift. Den som har rätt att teckna företaget ska datera och skriv under ansökan. Protokoll eller utdrag som styrker firmatecknarens rätt att teckna företaget bör bifogas. (

text: SJVFS 2016:16

text: SJVFS 2017:2017

text: Bilaga 5

text: ANSÖKAN OM SORTBENÄMNING

text: 1. Sökande. a) Namn och adress. b) E-postadress (om sådant finns).

text: 2. Ombud. a) Namn och adress. b) E-postadress (om sådant finns).

text: 3. Uppgift om sorten. a) Uppgift om vilken sort ansökan gäller (journalnummer för tidigare inlämnad ansökan om intagning av växtsort i sortlistan). b) Art. c) Preliminär sortbeteckning eller förädlarnummer. d) Förslag till sortbenämning. e) Uppgift om sortbenämningen har lämnats in i något annat land eller till CPVO, och i så fall vilka länder. Uppgift om sortbenämningen blivit godkänd i något annat land, eller av CPVO, och i så fall vilket land samt datum. f) Uppgift om sortbenämningen föreslagits av er i varumärkesansökan eller om den är för er registrerat varumärke i Sverige eller annat land.

text: 4. Underskrift. Den som har rätt att teckna företaget ska datera och skriv under ansökan. (

text: SJVFS 2016:16


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2010:79) om bevarandesorter och amatörsorter av köksväxter

text: Dessa föreskrifter innehåller regler för godkännande av bevarandesorter respektive amatörsorter av de köksväxtarter som anges i bilaga 1, samt för produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter. I Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan finns det regler för 1. ansökan om intagning av en bevarandesort i den svenska officiella sortlistan, 2. borttagande av en bevarandesort ur den svenska officiella sortlistan, 3. administration av svenska officiella sortlistan, och 4. upprätthållande av växtsorter publicerade i den officiella svenska sortlistan. (

text: SJVFS 2017:12

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om utsäde av bevarande- och amatörsorter av köksväxter finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2016:17

text: Definitioner

text: De termer som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: Jfr kommissionens genomförandedirektiv 2016/1914 av den 31 oktober 2016 om ändring av direktiv

text: och

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: respektive

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst ska ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter och köksväxter, (EUT L 1296, 1.11.2016, s. 7, Celex 32016L1914). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2016:17

text: I dessa föreskrifter förstås med bevarandesort: en lantsort eller en annan sort, som även kan vara förädlad, som är naturligt anpassad till de lokala och regionala betingelserna i Sverige och som hotas av genetisk utarmning, lantsort: en uppsättning populationer eller kloner av en växtart som är naturligt anpassade till betingelserna i sin region, amatörsort: köksväxtsorter som saknar reellt värde för kommersiell odling men som har utvecklats för att odlas under särskilda omständigheter. En sort ska anses vara utvecklad för att odlas under särskilda omständigheter om den har utvecklats för att odlas under särskilda jordbrukstekniska eller klimatiska förhållanden eller särskilda markförhållanden, genetisk utarmning: gradvis förlust av genetisk mångfald mellan och inom populationer eller sorter av samma art, eller reducering av den genetiska basen för en art till följd av mänskligt agerande eller miljöförändringar, samt ursprungsregion: den region som bevarandesorten traditionellt har odlats i och som den är naturligt anpassad till. Om inte annat specifikt anges för en bevarandesort anses Sverige utgöra ursprungsregionen.

text: GODKÄNNANDE AV SORTER

text: Godkännande av bevarandesorter

text: För att en lantsort eller en annan sort ska kunna godkännas som bevarandesort ska följande villkor vara uppfyllda. 1. En ansökan enligt 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan, ska ha lämnats in till Jordbruksverket. 2. Sorten ska ha ett godkänt resultat som särskiljbar, enhetlig och stabil från en officiell provning, eller uppfylla de krav på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet som framgår av bilaga 2. 3. Sorten ska vara av intresse för bevarandet av de växtgenetiska resurserna, genom att den är bedömd som bevarandevärd i första hand enligt de kriterier för bevarande som har ställts upp inom Programmet för odlad mångfald (POM). 4. Sorten får inte vara intagen i EU:s gemensamma sortlista som annat än bevarandesort. Om sorten tidigare har varit intagen i den gemensamma sortlistan får den inte godkännas som bevarandesort förrän minst två år har passerat sedan den togs ut ur den gemensamma sortlistan eller inte längre fick saluföras. 5. Sorten får inte vara skyddad av nationell växtförädlarrätt eller gemenskapens växtförädlarrätt och inte heller vara föremål för en ansökan om växtförädlarrätt. 6. Sorten ska upprätthållas i sin ursprungsregion.

text: Om Jordbruksverket beslutar att godkänna sorten tas den in i den svenska sortlistan och markeras som en sort vars utsäde antingen har certifierats som ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller kontrollerats som ”standardutsäde av en bevarandesort”. En sådan sort ska införas i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”bevarandesort vars utsäde ska certifieras i enlighet med

text: artikel 10 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: eller kontrolleras i enlighet med

text: artikel 11 i det direktivet

text: ”. Sorter som endast kan kontrolleras som standardutsäde av en bevarandesort införs i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”bevarandesort vars utsäde ska kontrolleras i enlighet med

text: artikel 11 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: SJVFS 2016:17

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:17

text: Om en sortbenämning inte varit känd före den 25 maj 2000 ska den uppfylla kraven i

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Detsamma gäller om sortbenämningen varit känd före 25 maj 2000, men kränker tredje parts äldre rätt som är skyddad enligt

text: artikel 2 i den förordningen

text: Godkännande av amatörsorter

text: För att en amatörsort ska kunna godkännas som sådan ska följande villkor vara uppfyllda. 1. En ansökan enligt 2 § i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan, ska ha lämnats in till Jordbruksverket. 2. Sorten ska ha ett godkänt resultat som särskiljbar, enhetlig och stabil från en officiell provning, eller uppfylla de krav på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet som framgår av bilaga 2. 3. Sorten får inte vara intagen i EU:s gemensamma sortlista som annat än amatörsort. Om sorten tidigare har varit intagen i den gemensamma sortlistan får den inte godkännas som amatörsort förrän minst två år har passerat sedan den togs ut ur den gemensamma sortlistan eller inte längre fick saluföras. 4. Sorten får inte vara skyddad av nationell växtförädlarrätt eller gemenskapens växtförädlarrätt och inte heller vara föremål för en ansökan om växtförädlarrätt. Om Jordbruksverket beslutar att godkänna sorten tas den in i den svenska sortlistan och markeras som en amatörsort vars utsäde endast har kontrollerats som ”standardutsäde av en amatörsort”. En sådan sort ska införas i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”amatörsort vars utsäde ska kontrolleras i enlighet med

text: artikel 26 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: SJVFS 2016:17

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2016:17

text: EUT L 191, 23.7.2009, s.10, Celex 32009R0637.

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter. Detsamma gäller om sortbenämningen varit känd före 25 maj 2000, men kränker tredje parts äldre rätt som är skyddad enligt

text: artikel 2 i den förordningen

text: VILLKOR FÖR PRODUKTION OCH SALUFÖRING AV UTSÄDE

text: Produktion av utsäde av bevarandesorter

text: Utsäde av en bevarandesort får endast produceras i ursprungsregionen.

text: Utsäde som används för vidare uppförökning ska härstamma från utsäde som producerats på så sätt att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk.

text: När den som saluför utsäde av en bevarandesort också producerar utsädet, ska storlek och plats för utsädesodlingen anmälas till Jordbruksverket. Anmälan ska göras senast 14 dagar före produktionssäsongens start så att tillsyn av utsädesodlingen kan genomföras i den utsträckning Jordbruksverket anser nödvändig. Om det på grundval av anmälningarna är sannolikt att de högsta tillåtna arealerna enligt bilaga 1 av en bevarandesort kommer att överskridas, får varje berörd producent endast saluföra den kvantitet som Jordbruksverket tilldelar under respektive produktionssäsong. (

text: SJVFS 2015:28

text: Villkor för saluföring av utsäde av bevarandesorter

text: En bevarandesort måste vara godkänd och intagen på den svenska sortlistan innan utsäde av sorten får saluföras.

text: Genom undantag från Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter kan utsäde av en bevarandesort saluföras som ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller ”kontrollerat standardutsäde av en bevarandesort” utan att ha varit föremål för officiell undersökning. Detta förutsätter att utsädet ändå uppfyller de krav på kvalitet, sundhet och ogräsförekomst som framgår av dessa föreskrifter, bortsett från kravet på minsta sortrenhet. Utsädet ska dock ha godtagbar sortrenhet.

text: Analyser ska göras av att utsädet uppfyller kraven i 14 §. Analyserna ska göras på prov från homogena partier. Analyserna ska utföras i enlighet med de metoder som föreskrivs av International Seed Testing Association (ISTA) förutom i fråga om vad som där rekommenderas i fråga om minsta provvikt. ISTAs rekommedationer i fråga om minsta provvikt framgår av bilaga 1a i

text: SJVFS 1994:24

text: . Reglerna om högsta partivikt för utsäde framgår av Jordbruksverkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter.

text: Utsädet får endast saluföras i förseglade förpackningar. Förpackningarna ska förseglas på ett sådant sätt att de inte kan öppnas utan att förseglingen skadas eller synlig åverkan uppkommer på etiketten eller själva förpackningen. Förpackningarna ska märkas med en leverantörsetikett enligt vad som framgår av bilaga 3 eller med en påtryckt eller påstämplad text med samma information.

text: Utsäde av en bevarandesort får endast saluföras i sin ursprungsregion.

text: Den högsta kvantitet utsäde som får saluföras i Sverige per år av en bevarandesort får inte överstiga den mängd som behövs för att producera köksväxter på det antal hektar som framgår av bilaga 1.

text: Villkor för saluföring av utsäde av amatörsorter

text: En amatörsort behöver inte vara godkänd i Sverige men måste vara godkänd och intagen på EU:s gemensamma sortlista som en amatörsort.

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter kan utsäde av amatörsorter saluföras som ”kontrollerat standardutsäde av en amatörsort” utan officiell undersökning. Detta förutsätter att utsädet ändå uppfyller de krav på kvalitet, sundhet och ogräsförekomst som framgår av dessa föreskrifter, bortsett från kravet på minsta sortrenhet. Utsädet ska dock ha godtagbar sortrenhet.

text: Analyser ska göras av att utsädet uppfyller kraven i 20 §. Analyserna ska utföras i enlighet med de metoder som föreskrivs av International Seed Testing Association (ISTA) förutom i fråga om vad som där rekommenderas i fråga om minsta provvikt. ISTAs rekommedationer i fråga om minsta provvikt framgår av bilaga 1a i

text: SJVFS 1994:24

text: SJVFS 1994:24

text: Den högsta nettovikt per förpackning utsäde som får saluföras i Sverige per år av en amatörsort framgår av bilaga 4.

text: Gemensamma bestämmelser om rapportering, efterkontroller och tillsyn

text: Den som saluför utsäde av en bevarandesort eller en amatörsort ska för varje produktsäsong rapportera sin sålda kvantitet till Jordbruksverket.

text: Jordbruksverket kontrollerar genom stickprovskontroller att kvaliteten på utsäde på marknaden uppfylls.

text: Vid tillsyn över att villkoren för produktion och saluföring följs uppmärksammas särskilt sorten och kvantiteterna samt, i fråga om utsäde av bevarandesorter, platsen för utsädesproduktionen.

text: Övriga bestämmelser

text: Bestämmelser om produktion och certifiering av utsäde finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter. (

text: SJVFS 2016:17

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2017.

text: HARALD SVENSSON Anna Pettersson (Växtregelenheten)

text: SJVFS 2017:12

text: Bilaga 1

text: FÖRTECKNING ÖVER KÖKSVÄXTARTER, TEKNISKA FRÅGE- FORMULÄR FRÅN GEMENSKAPENS VÄXTSORTMYNDIGHET (CPVO) ELLER INTERNATIONELLA UNIONEN FÖR SKYDD AV VÄXTFÖRÄDLINGSPRODUKTER (UPOV) I DE FALL SÅDANA FINNS, SAMT DEN MAXIMALA AREALEN FÖR ODLING AV VARJE BEVARANDESORT.

text: Gröda / Art Vetenskapligt Frågeformulär Högsta antal

text: (se www.cpvo.europa.eu

text: namn hektar för

text: respektive www.upov.int)

text: produktion av köksväxt per bevarandesort

text: Lök, Allium cepa L. CPVO-TQ 046 Cepa-gruppen = schalottenlök - Cepa-gruppen 40 - Aggregatum- Aggregatumgruppen gruppen = 20 Piplök Allium fistulosum L. CPVO-TQ 161 10 Purjolök Allium porrum L. CPVO-TQ 085 20 Vitlök Allium sativum L. CPVO-TQ 162 20 Gräslök Allium CPVO-TQ 198 10 schoenoprasum L. Dansk körvel Anthriscus 10 cerefolium (L.) Hoffm. Blekselleri, Apium graveolens CPVO-TQ 082 10 rotselleri L. (Blekselleri), CPVO-TQ 074 (Rotselleri) Sparris Asparagus CPVO-TQ 130 10 officinalis L. Rödbeta Beta vulgaris L. CPVO-TQ 060 20 inklusive (Rödbeta, inklusive Cheltenhambeta, Cheltenhambeta) mangold CPVO-TQ 106 (Mangold)

text: Grönkål, Brassica oleracea CPVO-TQ 090 40 blomkål, L. (Grönkål), broccoli, CPVO-TQ 045 brysselkål, (Blomkål), savojkål, CPVO-TQ 151 vitkål, (Broccoli), rödkål, CPVO-TQ 054 kålrabbi (Brysselkål), CPVO-TQ 048 (Savojkål, Vitkål, Rödkål), CPVO-TQ 065 (Kålrabbi) Rova inklusive Brassica rapa L. UPOV-TG/37 40 majrova och (Majrova) salladskål CPVO-TQ 105 (Salladskål) Chilipeppar, Capsicum annuum CPVO-TQ 076 40 paprika L. Friséesallat, Cichorium endivia CPVO-TQ 118 10 escarolesallat L. Endiviasallat Cichorium intybus CPVO-TQ 173 40 eller witlof- L. (endiviasallat eller cikoria, witlof-cikoria), sallatscikoria, UPOV-TG/154 rotcikoria (sallatscikoria), CPVO-TQ 172 (rotcikoria) Vattenmelon Citrullus lanatus CPVO-TQ 142 20 (Thunb.) Matsum. et Nakai Melon Cucumis melo L. CPVO-TQ 104 40 Druvgurka, Cucumis sativus L. CPVO-TQ 061 20 slanggurka Jättepumpa Cucurbita maxima CPVO-TQ 155 40 inklusive Duch. vinterpumpa Grundstammar Cucurbita maxima UPOV-TG/311 20 till gurka Duch. x Cucurbita moschata Duch. Pumpa, squash Cucurbita pepo L. CPVO-TQ 119 20 Kardon, Cynara cardunculus CPVO-TQ 184 40 kronärtskocka L. Fodermorot, Daucus carota L. CPVO-TQ 049 40 morot Fänkål Foeniculum vulgare CPVO-TQ 183 20 Mill. Sallat Lactuca sativa L. CPVO-TQ 013 40

text: Persilja Petroselinum CPVO-TQ 136 10 crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill Blomsterböna, Phaseolus CPVO-TQ 009 10 rosenböna coccineus L. Buskböna, Phaseolus vulgaris CPVO-TQ 012 40 störböna L. Märgärt, Pisum sativum L. CPVO-TQ 007 40 sockerärt, (partim) spritärt Rädisa, Raphanus sativus L. CPVO-TQ 064 10 trädgårdsrättika Rabarber Rheum CPVO-TQ 62 10 rhabarbarum L. Svartrot Scorzonera CPVO-TQ 116 10 hispanica L. Tomat Solanum CPVO-TQ 044 40 lycopersicum L. Tomat- Solanum CPVO-TQ 294 10 grundstammar lycopersicum L. ×

text: Solanum

text: habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum

text: lycopersicum L. × Solanum

text: peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. ×

text: Solanum

text: cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg Aubergin, Solanum melongena CPVO-TQ 117 20 äggplanta L. Spenat Spinacia oleracea CPVO-TQ 055 20 L. Vintersallat Valerianella locusta CPVO-TQ 075 10 (L.) Laterr. Bondböna Vicia faba L. CPVO-TQ 40 (partim) Broadbean/1 Popmajs, Zea mays L. CPVO-TQ 002 10 sockermajs (partim) (

text: SJVFS 2017:12

text: Bilaga 2

text: KRAV FÖR SÄRSKILJBARHET, ENHETLIGHET OCH STABILITET

text: För sorter som saknar en officiell provning av särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska följande uppgifter lämnas för att säkerställa identifiering:

text: 1. En beskrivning av sorten enligt de tekniska frågeformulär som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter, så att sortens särskiljbarhet och stabilitet kan bedömas. Saknas sådana formulär ska sorten beskrivas på sådant sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: 2. Sortens enhetlighet bedöms utifrån provningsriktlinjerna för respektive art som anges i bilaga 1 respektive bilaga 2 till Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan. Undantag från riktlinjerna är att, när enhetligheten bestäms, accepteras upp till 10 % plantor av klart avvikande typ i kontrollparceller med normal planttäthet.

text: 3. All information från odlingar och observationer av sorten som har gjorts, även från egen förökning och användning.

text: Bilaga 3

text: MÄRKNINGSKRAV FÖR UTSÄDE AV BEVARANDESORTER

text: 1. Texten "EG:s regler och standarder". 2. Namn och adress på den som ansvarar för märkningen eller personens identifieringsnummer. 3. Förseglingsåret uttryckt på följande sätt: ”förseglad …” (år), eller året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, uttryckt på följande sätt: ”provtaget …” (år). 4. Art. 5. Bevarandesortens benämning. 6. Texten ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller ”standardutsäde av en bevarandesort”. 7. Ursprungsregion. 8. Partiets referensnummer som tilldelats av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna. 9. Deklarerad netto- eller bruttovikt eller deklarerade frön. 10. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, anges typ av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten.

text: Märkningskrav för utsäde av amatörsorter

text: 1. Texten "EG:s regler och standarder". 2. Namn och adress på den som ansvarar för märkningen eller personens identifieringsnummer. 3. Förseglingsåret uttryckt på följande sätt: ”förseglad …” (år), eller året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, uttryckt på följande sätt: ”provtaget …” (år). 4. Art. 5. Sortens benämning. 6. Texten ”amatörsort”. 7. Partiets referensnummer som tilldelats av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna. 8. Deklarerad netto- eller bruttovikt eller deklarerade frön. 9. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, anges typ av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten.

text: Bilaga 4

text: FÖRTECKNING ÖVER KÖKSVÄXTARTER OCH HÖGSTA NETTOVIKT PER FÖRPACKNING SOM FÅR SALUFÖRAS.

text: Gröda / Art Vetenskapligt namn Högsta nettovikt per förpackning (g)

text: Lök, Allium cepa L. 25 schalottenlök - Cepa-gruppen - Aggregatum-gruppen Piplök Allium fistulosum L. 25 Purjolök Allium porrum L. 25 Vitlök Allium sativum L. 25 Gräslök Allium schoenoprasum L. 5 Dansk körvel Anthriscus cerefolium (L.) 25 Hoffm. Blekselleri, Apium graveolens L. 5 rotselleri Sparris Asparagus officinalis L. 5 Rödbeta inklusive Beta vulgaris L. 25 Cheltenhambeta, mangold Grönkål, Brassica oleracea L. 5 blomkål, broccoli, brysselkål, savojkål, vitkål, rödkål, kålrabbi Rova inklusive majrova Brassica rapa L. 25 och salladskål Chilipeppar, paprika Capsicum annuum L. 5 Friséesallat, Cichorium endivia L. 5 escarolesallat Endiviasallat eller Cichorium intybus L. 5 witlof-cikoria, sallatscikoria, rotcikoria Vattenmelon Citrullus lanatus (Thunb.) 5 Matsum. et Nakai Melon Cucumis melo L. 5 Druvgurka, Cucumis sativus L. 25 slanggurka Jättepumpa inklusive Cucurbita maxima 25 vinterpumpa Duchesne Pumpa, squash Cucurbita pepo L. 25

text: Kardon, Cynara cardunculus L. 5 kronärtskocka Fodermorot, Daucus carota L. 25 morot Fänkål Foeniculum vulgare Mill. 5 Sallat Lactuca sativa L. 25 Persilja Petroselinum crispum 25 (Mill.) Nyman ex A. W. Hill Blomsterböna, Phaseolus coccineus L. 250 rosenböna Buskböna, Phaseolus vulgaris L. 250 störböna Märgärt, Pisum sativum L. (partim) 250 sockerärt, spritärt Rädisa, Raphanus sativus L. 25 trädgårdsrättika Rabarber Rheum rhabarbarum L. 5 Svartrot Scorzonera hispanica L. 25 Tomat Solanum lycopersicum L. 5 Aubergin, äggplanta Solanum melongena L. 5 Spenat Spinacia oleracea L. 250 Vintersallat Valerianella locusta (L.) 25 Laterr. Bondböna Vicia faba L. (partim) 250 Popmajs, Zea mays L. (partim) 250 sockermajs


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om stöd för mjölk till skolelever

text: Grundläggande bestämmelser om stöd för mjölk till skolelever finns i: 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013

text: om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar

text: (EEG) nr 922/72

text: (EEG) 234/79

text: (EG) nr 1037/2001

text: och

text: (EG) nr 1234/2007

text: , 2.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/791 av den 11 maj 2016

text: om ändring av förordningarna

text: (EU) nr 1308/2013

text: och

text: (EU) nr 1306/2013

text: vad gäller stödordningen för utdelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk vid utbildningsanstalter , 3.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1370/2013 av den 16 december 2013

text: om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter , 4. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) 2017/39

text: av den 3 november 2016 om tillämpningsföreskrifter för

text: vad gäller unionsstöd till utdelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk vid utbildningsanstalter , 5. kommissionens delegerade förordning

text: (EU) 2017/40

text: av den 3 november 2016 om komplettering av

text: vad gäller unionsstöd till utdelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk vid utbildningsanstalter och om ändring av kommissionens delegerade förordning

text: (EU) nr 907/2014

text: , 6. förordningen (

text: ) om EU:s förordningar om pris och marknadsreglering av jordbruksprodukter.

text: EUT L 347, 20.12.2013, s. 671 (Celex 32013R1308). 2 EUT L 135, 24.5.2016, s. 1 (Celex 32016R0791). 3 EUT L 346, 16.12.2013, s. 12 (Celex 32013R1370). 4 EUT L 005, 03.11.2016, s. 1 (Celex 32017R0039). 5 EUT L 005, 03.11.2016, s. 11 (Celex 32017R0040).

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i 7 §.

text: Vem kan söka stödet?

text: Stöd för utdelning av de produkter som anges i 5 § kan sökas av förskolor, grundskolor och gymnasieskolor eller deras huvudman. Med huvudman avses de som anges i

text: 2 kap.

text: 5 §§

text: skollagen (2010:800)

text: Sökanden enligt 3 § ska lämna in en ansökan om godkännande till Jordbruksverket senast den 31 oktober det första läsåret de avser att söka stöd för. Ansökan ska innehålla sökandens 1. namn, adress, organisationsnummer, kontaktperson och e-postadress, 2. åtagande om att uppfylla de krav som anges i

text: artikel 6.1 a

text: ), c), e) och f) förordning

text: (EU) 2017/40

text: . Första stycket gäller inte för sökande som omfattas av 2 § p 1-2 (

text: SJVFS 2008:61

text: ) och som redan är godkända enligt artikel 7-9 förordning

text: (EG) nr 657/2008

text: Produkter och kvantiteter som ger rätt till stöd

text: Stöd lämnas för konsumtionsmjölk och laktosfri konsumtionsmjölk. Mjölken får inte vara smaksatt.

text: Stöd lämnas för 87 procent av mängden inköpt mjölk som redovisas i ansökan om utbetalning. Kvantiteten mjölk som stöd beviljas för per ansökan om utbetalning är högst 0,20 kilo mjölk per barn och skoldag.

text: Föranmälan

text: Sökanden ska lämna in en föranmälan för innevarande läsår. Föranmälan ska innehålla uppgifter om 1. sökandens namn, adress, organisationsnummer, kontaktperson och e-postadress, 2. enheter som kommer att ingå i ansökan om utbetalning uppdelat på förskola och övriga skolformer, och 3. antal barn per enhet som är inskrivna i verksamheten vid läsårets början. Enheterna ska identifieras med namn och Skolverkets skolenhetskod. Föranmälan ska lämnas in till Jordbruksverket senast den 31 oktober under det läsår som föranmälan avser.

text: 6 Jordbruksverket tillhandahåller blanketten Ansökan om godkännande - skolmjölk. Blanketten finns i webbutiken på jordbruksverket.se. 7 EUT L 005, 03.11.2016, s. 11 (Celex 32017R0040). 8 Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2008:61

text: ) om stöd för mjölk och vissa mjölkprodukter till skolelever. 9 EUT L 183, 11.7.2008 s. 17, (Celex 32008R0657). 10 Jordbruksverket tillhandahåller blanketten Föranmälan - skolmjölk. Blanketten finns i webbutiken på jordbruksverket.se.

text: Ansökan om utbetalning

text: Sökanden ska en gång om året lämna in en ansökan om utbetalning för föregående läsår till Jordbruksverket.

text: Utöver de uppgifter som anges i

text: artikel 4.2 b

text: ) och c) förordning

text: (EU) 2017/39

text: ska en ansökan om utbetalning av stöd innehålla uppgifter om den totala mängden inköpt mjölk under perioden i kilo. Uppgifterna om mängden inköpt mjölk i ansökan ska styrkas med ett eller flera av de underlag som anges i bilagan till dessa föreskrifter. Det totala antalet barn som anges i ansökan om utbetalning får inte överstiga det totala antalet barn som angavs i föranmälan.

text: Antal skoldagar per år ska vara 241 dagar för förskolor och 181 dagar för övriga skolformer.

text: Underskrift

text: Ansökan om godkännande, föranmälan och ansökan om utbetalning ska vara undertecknad av sökanden eller behörig företrädare för sökanden.

text: Villkor för stödet

text: Förskolor, grundskolor och gymnasieskolor som får stöd enligt dessa föreskrifter ska sätta upp en affisch som Jordbruksverket tillhandahåller eller som uppfyller kraven som anges i bilagan till förordning

text: (EU) 2017/40

text: . Affischen ska sättas upp i de lokaler där skolmåltider serveras.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2017, då Statens Jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2008:61

text: ) om stöd för mjölk och vissa mjölkprodukter till skolelever ska upphöra att gälla. Äldre bestämmelser ska tillämpas på ansökningar om stöd som avser läsåret 2016/2017 eller tidigare.

text: LEIF DENNEBERG

text: Anna Irani (Stödregelenheten)

text: 11 Jordbruksverket tillhandahåller blanketten Ansökan – Utbetalning av skolmjölk. Blanketten finns i webbutiken på jordbruksverket.se. 12 EUT L 005, 03.11.2016, s. 1 (Celex 32017R0039). 13 EUT L 005, 03.11.2016, s. 11 (Celex 32017R0040).

text: Bilaga

text: UNDERLAG TILL ANSÖKAN OM STÖD

text: Underlag som den sökande ska lämna in vid en ansökan om stöd enligt 9 § för att styrka den inköpta mängden mjölk som anges i ansökan kan vara ett eller flera av följande alternativ:

text: 1. Leveransstatistik per enhet som innehåller uppgifter om a) leverantören som har levererat produkterna, b) sökandes kundnummer hos leverantören, c) produktnamn, d) förpackningsstorlek per produkt, e) antal inköpta förpackningar, f) totalt inköpt kvantitet för perioden som ansökan avser, g) pris per kilo eller liter, h) leverantörens eller producentens artikelnummer per produkt om uppgiften finns i leverantörens databas, och i) fakturanummer för respektive leverans.

text: För leveranser under tiden den 1 augusti 2017 - den 31 december 2017 får punkt i) ovan ersättas av utdrag ur kundreskontra eller leverantörsreskontra som visar leverantörens fakturanummer per kundnummer.

text: 2. Kopia på kvitton och en sammanställning av utgifterna och uppgifter enligt punkt 1 d), f) och g) på Jordbruksverkets mall ”Utgiftssammanställning - skolmjölk” .

text: 3. Kopia på fakturor och en sammanställning av utgifterna och uppgifter enligt punkt 1 d), f) och g) på Jordbruksverkets mall ”Utgiftssammanställning - skolmjölk” .

text: 14 Mallen finns i webbutiken på jordbruksverket.se. 15 Mallen finns i webbutiken på jordbruksverket.se.

type: foreskrift