title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet konsthantverk – fördjupning i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet konsthantverk – fördjupning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Konsthantverk – fördjupning

text: Ämnet konsthantverk – fördjupning behandlar hantverkstekniker och material samt samband mellan estetisk och funktionell utformning. Ämnet behandlar arbete i projekt med ett eller flera material.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet konsthantverk – fördjupning ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att planera och utföra hantverksmässiga och konstnärliga projekt. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att planera sitt arbete och att göra omdömesgilla val av material och tillvägagångssätt. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla ett kreativt tänkande och estetiskt förhållningssätt i mötet med olika material och arbetsuppgifter. Därför ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att använda färg och form i sitt skapande. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla sin förmåga att använda säkra arbetssätt samt att arbeta på ett hållbart sätt. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar sin förmåga att bedöma relationen mellan egna föreställningar och de möjligheter materialet ger i arbetet. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att analysera och reflektera över både arbetsprocess och resultatets kvalitet. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur olika hantverk har påverkat kultur- och samhällsutvecklingen. Genom undervisningen ska eleverna ges rika möjligheter att träna och förfina sin förmåga att använda hantverkstekniker inom projektarbete med ett eller flera material. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att använda sin konstnärliga förmåga i arbeten där färg, form och funktion samspelar.

text: Undervisningen i ämnet konsthantverk – fördjupning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika materials och hantverks betydelse för kultur- och samhällsutveckling. – Förmåga att planera och utföra ett konstnärligt projekt. – Förmåga att arbeta på ett säkert och hållbart sätt. – Förmåga att använda färg och form i skapandeprocessen. – Förmåga att utvärdera och analysera arbetsprocess och resultat.

text: Nivåer i ämnet konsthantverk – fördjupning

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet konsthantverk. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivåkod: KONN1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet konsthantverk – fördjupning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika hantverks och materials betydelse i kultur- och samhällsutvecklingen, till exempel tryckkonstens betydelse för den europeiska samhällsutvecklingen eller klädernas sociala roll i någon stilepok. – De valda materialens egenskaper. – Konstnärligt och hantverksmässigt arbete i projekt med ett eller flera valda material, till exempel arbete i trä, textil, metall, lera eller papper. – Olika materials användningsområden samt verktyg och bearbetningsmetoder. – Miljömässigt hållbara arbetssätt, däribland vad gäller materialval. – Säkerhet i arbetet, däribland användning av skyddsutrustning. – Färg- och formlära i relation till material. – Utvärdering och analys av arbetsprocesser och resultat.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: KONN2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet konsthantverk – fördjupning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika hantverks och materials betydelse i kultur- och samhällsutvecklingen, till exempel silkets, porslinets, bomullstygets eller papperstillverkningens spridning mellan kulturer och de historiska konsekvenserna. – De valda materialens egenskaper. – Konstnärligt och hantverksmässigt arbete i projekt med ett eller en kombination av flera material, till exempel arbete i trä, textil, metall, lera eller papper. – Konstruktionsritning och skisstekniker. – Olika materials användningsområden samt verktyg och komplexa bearbetningsmetoder. – Miljömässigt hållbara arbetssätt. – Påverkan på människor och miljö vid användning, framställning och hantering av material, historiskt och i nutid. – Säkerhet i arbetet, däribland användning av skyddsutrustning. – Konstnärligt arbete som källa till personligt uttryck och utveckling. – Utvärdering och analys av arbetsprocesser, formgivning och resultat med förslag på alternativa tillvägagångssätt.

text: Nivåkod: KONN3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet konsthantverk – fördjupning på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Olika hantverks och materials betydelse i kultur- och samhällsutvecklingen, till exempel relationen mellan teknisk och social utveckling och hur den framträder vid övergången från stenverktyg till koppar eller från brons till järn. – De valda materialens egenskaper. – Konstnärligt och hantverksmässigt arbete i projekt med ett eller en kombination av flera material, till exempel arbete i trä, textil, metall, lera eller papper. – Avancerad konstruktionsritning och skissteknik. – Olika materials användningsområden samt verktyg och komplexa bearbetningsmetoder. – Socialt och miljömässigt hållbara arbetssätt. – Säkerhet i arbetet, däribland användning av skyddsutrustning. – Formgivningsprocessen samt formgivningens språk och uttrycksmöjligheter, till exempel färg, form och material. – Värdering av formgivning i relation till intentioner. – Utvärdering och analys av arbetsprocesser och resultat med förslag på alternativa material och tillvägagångssätt.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika materials och hantverks betydelse för kultur- och samhällsutvecklingen. Eleven planerar och utför med godtagbart resultat ett konstnärligt projekt. Eleven arbetar på ett säkert och hållbart sätt. Eleven använder färg och form i sitt skapande och uppnår ett godtagbart resultat. Eleven utvärderar och analyserar arbetsprocesser och resultat med enkla omdömen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika materials och hantverks betydelse för kultur- och samhällsutvecklingen. Eleven planerar och utför med gott resultat ett konstnärligt projekt. Eleven arbetar på ett säkert och hållbart sätt. Eleven använder färg och form i sitt skapande och uppnår ett gott resultat. Eleven utvärderar och analyserar arbetsprocesser och resultat med utvecklade omdömen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika materials och hantverks betydelse för kultur- och samhällsutvecklingen. Eleven planerar och utför med mycket gott resultat ett konstnärligt projekt. Eleven arbetar på ett säkert och hållbart sätt. Eleven använder färg och form i sitt skapande och uppnår ett mycket gott resultat. Eleven utvärderar och analyserar arbetsprocesser och resultat med välutvecklade omdömen.


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet kost och hälsa i gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet kost och hälsa finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

type: paragraf

text: Kost och hälsa

type: rubrik

text: Ämnet kost och hälsa utgår från sambanden mellan hälsa, välbefinnande, kost- och levnadsvanor samt livsvillkor. Ämnet behandlar hälsa och olika former av hälsofrämjande arbete och ger verktyg för att orientera sig i och förstå hur olika hälsofaktorer kan stärka eller bibehålla människors fysiska, psykiska och sociala hälsa.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet kost och hälsa ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om kostvanors, levnadsvanors och livsvillkors påverkan på hälsa och välbefinnande. Hälsosamma matvanor kan främja god fysisk och psykisk hälsa. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om näringsrekommendationer och kostråd för olika målgrupper. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta hälsofrämjande utifrån ett salutogent förhållningssätt. Undervisningen ska också stimulera elevernas engagemang för hälsofrämjande metoder och aktiviteter samt deras vilja att söka ny kunskap inom området. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla insikter om egna och andras levnadsvanor och livsvillkor. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att använda centrala begrepp inom området kost och hälsa samt att reflektera över hur olika hälsofaktorer kan stärka eller bibehålla människors fysiska, psykiska och sociala hälsa. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att resonera om kost-, hälso- och livsstilsfrågor samt om etiska frågor i relation till dessa. Eleverna ska också ges rikliga tillfällen att reflektera över egna och andras handlingar och attityder inom området.

text: Undervisningen i ämnet kost och hälsa ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om samband mellan livsvillkor, levnadsvanor och god hälsa. – Kunskaper om näringsrekommendationer och kostråd för olika målgrupper. – Förmåga att reflektera över hälso- och livsstilsfrågor.

text: Nivåer i ämnet kost och hälsa

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: KOSO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet kost och hälsa på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Samband mellan hälsa och livsvillkor. – Hur kost- och levnadsvanor kan främja hälsa och välbefinnande. – Hur olika hälsofaktorer kan påverka fysisk, psykisk och social hälsa, däribland kost, fysisk aktivitet, rökning, alkoholvanor, vila och återhämtning. – Centrala begrepp, metoder och aktiviteter inom området kost och hälsa, däribland det salutogena förhållningssättet. – Näringsrekommendationer. – Kostråd för olika målgrupper. – Hälsosamma och miljömässigt hållbara matvanor. – Näringsberäkningar. Hur måltider kan skapas utifrån näringsrekommendationer och näringsberäkningar. – Specialkost. Hur måltider kan anpassas vid vanliga matallergier, annan medicinsk överkänslighet eller annan sjukdom. – Olika sätt att anpassa måltider eller erbjuda alternativ kost, till exempel med hänsyn till funktionsnedsättning eller religion. – Lagar och andra bestämmelser samt riktlinjer inom området, däribland Livsmedelsverkets nationella riktlinjer för måltider i vård, skola och omsorg. – Hur vägledning om hälsofrämjande kost- och levnadsvanor kan kommuniceras på ett yrkesetiskt sätt. – Reflektion över kost, hälsa och livsstil utifrån ett etiskt och normkritiskt förhållningssätt. – Hur normer om kost-, hälso- och livsstilsfrågor kan skapas och påverka såväl det egna som andras förhållningssätt.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om samband mellan hälsa och livsvillkor samt hur kost- och levnadsvanor kan främja människors hälsa och välbefinnande. Eleven visar godtagbara kunskaper om näringsrekommendationer och kostråd för olika målgrupper. 3

text: Eleven gör enkla reflektioner över hälso- och livsstilsfrågor.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om samband mellan hälsa och livsvillkor samt hur kost- och levnadsvanor kan främja människors hälsa och välbefinnande. Eleven visar goda kunskaper om näringsrekommendationer och kostråd för olika målgrupper. Eleven gör utvecklade reflektioner över hälso- och livsstilsfrågor.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om samband mellan hälsa och livsvillkor samt hur kost- och levnadsvanor kan främja människors hälsa och välbefinnande. Eleven visar mycket goda kunskaper om näringsrekommendationer och kostråd för olika målgrupper. Eleven gör utvecklade och nyanserade reflektioner över hälso- och livsstilsfrågor.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet makt, normer och kön i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet makt, normer och kön finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Makt, normer och kön

text: Människor har i alla kulturer och tider haft olika möjlighet till makt och inflytande i samhället och i sina liv. Ämnet makt, normer och kön behandlar olika maktordningar och hur de samspelar, med särskilt fokus på kön.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet makt, normer och kön ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om maktordningar och normer om kön och sexualitet samt om hur dessa kan påverka människors livsval och handlingsutrymme. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika aspekter av begreppet kön och hur åtskillnad mellan könen skapas och upprätthålls. Därigenom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att kritiskt granska hur normer, värderingar och strukturer kan främja och begränsa människors makt att påverka sitt privatliv, sitt arbetsliv och samhället i stort. På så vis ska undervisningen främja elevernas personliga utveckling och deras möjligheter att själva forma sin framtid. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur jämställdhet utgör en del av mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värden. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller jämställdhet och jämlikhet. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika feministiska rörelser och hbtqi-rörelser samt vilken betydelse dessa har haft för samhällsutvecklingen. Undervisningen ska dessutom belysa hur normer om kön har förändrats över tid och i olika sammanhang. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att söka och värdera information samt att använda begrepp och teorier inom området. Eleverna ska även ges möjlighet att reflektera över och samtala om hur ojämställda och ojämlika maktförhållanden kan synliggöras och hanteras. Därigenom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar ett nyfiket, vetenskapligt och kritiskt förhållningssätt till frågor om makt, normer och kön.

text: Undervisningen i ämnet makt, normer och kön ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om normer om kön och sexualitet och hur de har förändrats över tid. – Kunskaper om olika maktordningar. – Förmåga att resonera om makt, normer och kön med användning av begrepp och teorier inom området.

text: Nivåer i ämnet makt, normer och kön

text: Nivå 1a1, 50 poäng. Betyg i makt, normer och kön som omfattar nivå 1a1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b.

text: Nivå 1a2, 50 poäng, som bygger på nivå 1a1. Betyg i makt, normer och kön som omfattar nivå 1a2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1b. Nivå 1b, 100 poäng. Betyg i makt, normer och kön som omfattar nivå 1b kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg som omfattar nivå 1a1 eller 1a2.

text: Nivå 1a1, 50 poäng

text: Nivåkod: MAKN1A10X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet makt, normer och kön på nivå 1a1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Begrepp och teorier

text: – Centrala begrepp inom området, däribland begreppen kön, sexualitet och klass samt genus och rasifiering. – Introduktion till maktordningar, genus- och queerteori. – Hur normer om femininitet och maskulinitet skapas, upprätthålls och uttrycks på individ-, grupp- och samhällsnivå.

text: Makt och inflytande

text: – Synen på kön och sexualitet i olika tider och sammanhang. – Framväxten av olika feministiska rörelser och hbtqi-rörelser. Centrala aktörer och händelser. – Redskap för att hantera maktuttryck, till exempel härskartekniker och motstrategier.

text: Studier, arbetsliv och privatliv

text: – Kön och utbildning, till exempel skillnader i studieresultat och utbildningsvägar utifrån kön, klass och etnicitet. – Faktorer som främjar normbrytande och normerande yrkesval. – Makt, våld och förtryck i relation till kön och sexualitet, däribland normaliseringsprocesser, hatbrott och föreställningar om heder.

text: Nivå 1a2, 50 poäng

text: Nivåkod: MAKN1A20X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet makt, normer och kön på nivå 1a2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Begrepp och teorier

text: Makt och inflytande

text: – Hur synen på kön, könsidentitet och sexualitet har förändrats över tid. Skillnader i livsvillkor och rättigheter mellan könen, historiskt och i nutid.

text: Studier, arbetsliv och privatliv

text: – Orsaker till och konsekvenser av könssegregation inom och mellan olika yrken. – Samband mellan kön, könsnormer och hälsa. – Analys av könsnormer i elevnära sammanhang, till exempel medier, arbetsplatser eller aktuella händelser.

text: Nivå 1b, 100 poäng

text: Nivåkod: MAKN1B00X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet makt, normer och kön på nivå 1b ska behandla följande centrala innehåll:

text: Begrepp och teorier

text: – Centrala begrepp inom området, däribland begreppen kön, sexualitet och klass samt genus och rasifiering. – Introduktion till genus- och queerteori. – Intersektionalitet. Olika maktordningar, däribland könsmaktsordningen, och hur de kan påverka varandra. – Hur normer om femininitet och maskulinitet skapas, upprätthålls och uttrycks på individ-, grupp- och samhällsnivå.

text: Makt och inflytande

text: – Synen på kön, könsidentitet och sexualitet under olika tider och i olika sammanhang. Skillnader i livsvillkor och rättigheter mellan könen, historiskt och i nutid. – Framväxten av olika feministiska rörelser och hbtqi-rörelser. Centrala aktörer och händelser. – Ekonomiska perspektiv på frågor om kön, normer och arbete, däribland strukturella löneskillnader, betalt och obetalt arbete samt individers handlingsutrymme och val. – Lagar och andra bestämmelser inom området. – Redskap för att hantera maktuttryck, till exempel härskartekniker och motstrategier.

text: Studier, arbetsliv och privatliv

text: – Kön och utbildning, till exempel skillnader i studieresultat och utbildningsvägar utifrån kön, klass och etnicitet. – Orsaker till och konsekvenser av könssegregation inom och mellan olika yrken. – Faktorer som främjar normbrytande och normerande yrkesval. – Makt, våld och förtryck i relation till kön och sexualitet, däribland normaliseringsprocesser, hatbrott och föreställningar om heder. – Samband mellan kön, könsnormer och hälsa.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om normer om kön och sexualitet och hur de har förändrats över tid. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika maktordningar. Eleven för enkla resonemang om makt, normer och kön med användning av begrepp och teorier inom området.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om normer om kön och sexualitet och hur de har förändrats över tid. Eleven visar goda kunskaper om olika maktordningar. Eleven för utvecklade resonemang om makt, normer och kön med användning av begrepp och teorier inom området.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om normer om kön och sexualitet och hur de har förändrats över tid. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika maktordningar. Eleven för utvecklade och nyanserade resonemang om makt, normer och kön med användning av begrepp och teorier inom området.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet marin el i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet marin el finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Marin el

text: Ämnet marin el behandlar elinstallationer och elsystem i fritidsbåtar och på mindre fartyg i yrkestrafik. Skador på fartygets elinstallationer och elektriska system kan leda till att människor utsätts för fara. Korrekt utfört installations- och underhållsarbete är därför avgörande för säkerheten både till sjöss och iland.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet marin el ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om elsystem ombord på fritidsbåtar och mindre fartyg i yrkestrafik samt förmåga att installera, driftsätta och underhålla dessa system. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, genomföra och utvärdera arbetsuppgifter i relation till uppsatta mål för kvalitet, säkerhet, ekonomi och miljö. Produkt- och teknikutvecklingen inom arbetsområdet ställer krav på anpassning och flexibilitet. Undervisningen ska därför stimulera elevernas nyfikenhet och vilja till fortsatt lärande i arbetslivet. Arbete inom de marintekniska områdena innebär flera olika risker. Arbetsmiljö- och säkerhetsfrågor ska därför ha en central plats i undervisningen och eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som reglerar yrkesområdet. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att etablera en arbetsplats utifrån uppsatta mål för säkerhet och kvalitet samt med hänsyn till arbetsmiljö och ergonomi. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att identifiera, förebygga och hantera risker i den egna arbetsmiljön. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och vikten av ansvarstagande samt förmåga att förhålla sig kritiskt granskande till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. På så sätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka i olika yrkessammanhang. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om arbetsprocess och resultat. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Arbetsuppgifterna ska vara konstruerade med utgångspunkt i situationer som eleverna kan komma att möta i sin yrkesutövning. På så sätt ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av arbetets komplexitet samt problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet marin el ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om marin elinstallation och marina elsystem.

text: – Förmåga att installera, driftsätta och underhålla marina elsystem på ett säkert och hållbart sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att samverka och kommunicera i yrkessammanhang.

text: Nivåer i ämnet marin el

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MAIN1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marin el på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Marin elinstallation och marina elsystem

text: – Vanligt förekommande marina elsystem. – Batteri- och laddningssystem. – Vanligt förekommande marin elinstallation. – Förläggning och anslutningsteknik i elinstallationer. – Dimensionering och fördelningsteknik i samband med svagströmsinstallationer i fritidsbåtar, däribland elektriska storheter och kapslingsklasser. – Egenskaper och funktion hos resistorer, kondensatorer, spolar, dioder och transistorer.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbetsmiljö och säkerhet för elinstallationer i marin miljö. – Auktorisationer för elinstallationer.

text: Installation, driftsättning och underhåll

text: – Arbetsplanering och etablering av arbetsplats på ett säkert samt socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. – Beräkning och mätning av elektriska storheter, däribland i likströmsmiljö. – Tolkning av kopplingsscheman och installationsbeskrivning. – Ritning av enklare scheman. – Val och säker hantering av material, verktyg och utrustning. – Val och hantering av vanligt förekommande mätinstrument. – Beräkning av materialåtgång i enlighet med ekonomisk och miljömässig hållbarhet. – Enklare montering av elektrisk utrustning, till exempel lanternor. – Enklare elinstallationer utifrån ritningar, scheman och instruktioner. – Installation av enkla navigationsinstrument. – Kontaktering, lödning och förbindning. – Kontroll och driftsättning av marina elinstallationer och elsystem. – Felsökning och åtgärder vid avvikelser. – Dokumentation och utvärdering av resultat. 3

text: Samverkan och kommunikation

text: – Användning av fackspråkliga begrepp på svenska och engelska. – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang, till exempel med kollegor och andra yrkesgrupper. – Situationsanpassat bemötande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MAIN2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marin el på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Traditionella, moderna och alternativa lösningar för marina elsystem i olika typer av fartyg. – Galvaniska strömmar och isolation. – Traditionella, moderna och alternativa lösningar för marin elinstallation i olika typer av fartyg. – Dimensionering och fördelning enligt installationskrav på anläggningar upp till 400 V systemspänning i fartyg. – Principer för selektivitet.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbetsmiljö och säkerhet inom området, däribland elsäkerhetslagen och starkströmsförordningen. – CE-märkning som gäller marin el.

text: – Arbetsplanering och etablering av arbetsplats på ett säkert samt socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. – Beräkning och mätning av elektriska storheter i likströms- och växelströmsanläggningar, till exempel för dimensionering och fördelning. – Tolkning av kopplingsscheman och installationsbeskrivning. – Schemaritning med symboler och funktionsbeskrivning. – Val och säker hantering av material, verktyg och utrustning. – Val och hantering av mätinstrument och specialutrustning. – Beräkning av material- och tidsåtgång samt av övriga kostnader i enlighet med ekonomisk och miljömässig hållbarhet. – Avfallsförebyggande åtgärder i arbetet. – Montering av elektrisk utrustning, till exempel inkoppling av instrumentpanel. – Installation av marina elsystem. – Kontaktering, förläggning och förbindning. – Utförande av landströmsinstallationer och landströmscentraler. – Kontroll och driftsättning av marina elinstallationer och elsystem. – Systematisk felsökning och åtgärder vid avvikelser. 4 – Dokumentation och utvärdering av resultat.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Användning av fackspråk med begrepp på svenska och engelska. – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang, till exempel kollegor och andra yrkesgrupper. – Situationsanpassat bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om marin elinstallation och marina elsystem. Eleven utför arbetsuppgifter inom området marin el med godtagbart resultat. I arbetet hanterar eleven material, verktyg och utrustning med visst handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger enkla förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området samt använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med godtagbar användning av fackspråk.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om marin elinstallation och marina elsystem. Eleven utför arbetsuppgifter inom området marin el med gott resultat. I arbetet hanterar eleven material, verktyg och utrustning med gott handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger utvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området samt använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med utvecklad användning av fackspråk.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om marin elinstallation och marina elsystem. Eleven utför arbetsuppgifter inom området marin el med mycket gott resultat. I arbetet hanterar eleven material, verktyg och utrustning med mycket gott handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger välutvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området samt använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med välutvecklad användning av fackspråk.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet marin motorteknik i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet marin motorteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Marin motorteknik

text: Ämnet marin motorteknik behandlar marina motorers uppbyggnad, funktion och användningsområden samt bakomliggande principer för deras mekanik. Skador på fartyget eller fartygets utrustning kan leda till att människor, fartyg eller miljö utsätts för fara. Korrekt utfört underhålls- och reparationsarbete är därför avgörande för både säkerhet och hållbar utveckling.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet marin motorteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om marina motorer, deras drivlinor och huvudkomponenter samt förmåga att utföra underhåll, monterings- och demonteringsarbete på marina motorer och deras framdriftssystem. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, genomföra och utvärdera arbetsuppgifter i relation till uppsatta mål för kvalitet, säkerhet, ekonomi och miljö. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera material, verktyg och utrustning samt de informationssystem som används för att lösa arbetsuppgifterna. Genom undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla kännedom om branschens ansvar för hållbar utveckling. Produkt- och teknikutvecklingen inom arbetsområdet ställer krav på anpassning och flexibilitet. Undervisningen ska därför stimulera elevernas nyfikenhet och vilja till fortsatt lärande i arbetslivet. Arbete inom de marintekniska områdena innebär flera olika risker. Arbetsmiljö och personlig säkerhet ska därför ha en central plats i undervisningen och eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet samt att identifiera, förebygga och hantera risker i den egna arbetsmiljön. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om vikten av ansvarstagande samt förmåga att förhålla sig kritiskt granskande till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka i olika yrkessammanhang. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om arbetsprocess och resultat. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Arbetsuppgifterna ska vara konstruerade med utgångspunkt i situationer som eleverna kan komma att möta i sin yrkesutövning. På så sätt ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av arbetets komplexitet samt problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet marin motorteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om marina motorers uppbyggnad, funktion och användningsområden. – Förmåga att utföra arbete på marina motorer och drivlinor på ett säkert och hållbart sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att samverka och kommunicera i yrkessammanhang.

text: Nivåer i ämnet marin motorteknik

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MARM1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marin motorteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Marina motorer

text: – Funktioner, egenskaper och användningsområden för olika motorkonstruktioner. – Motorns huvudkomponenter och hur de samverkar. – Motorns kyl-, el-, tänd-, bränsle- och smörjsystem. – Olika framdrivningssystem och deras energikällor, däribland el- och förbränningsmotorer. – Olika typer av drivlinor. – Kommunikations- och styrsystem mellan motor, reglage, instrument och övrig utrustning. – Övergripande om motorns övervakningssystem, till exempel givare och vakt. – Diagnosutrustning och specialverktyg, till exempel för kompressionsprov. – Konsekvenser för miljö och driftssäkerhet som följd av eftersatt underhåll.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Miljökrav på arbetet och branschens ansvar för att främja hållbar utveckling. – Säkerhet på arbetsplatsen och åtgärder för att förebygga person- och egendomsskador. – Övergripande om lagar och andra bestämmelser inom området, däribland bestämmelser som gäller brandsäkerhet, arbetsmiljö och säkerhet.

text: Arbete på marina motorer och drivlinor

text: – Arbetsplanering och etablering av arbetsplats på ett säkert samt ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart sätt. 3

text: – Tolkning av verkstadshandböcker med arbetsinstruktioner och servicemanualer. – Val och hantering av material för arbetsuppgiften med hänsyn till kvalitetskrav, kostnader samt hälso- och miljöaspekter. – Val och säker hantering av verktyg och utrustning. – Beräkning av material- och tidsåtgång. Samband mellan resursanvändning och hållbar utveckling. – Felsökning av marina motorers komponenter. – Enklare demonterings- och monteringsmoment. – Funktionskontroll samt utvärdering och dokumentation av arbetsprocess och resultat. – Källsortering och återvinning av material i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Ergonomiskt säkra och skadeförebyggande arbetssätt.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Användning av fackspråkliga begrepp. – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang. – Vägledning av kund utifrån strategier för gott kundbemötande. – Situationsanpassat bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MARM2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marin motorteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Marina motorer

text: – Olika marina motorers funktion. – Olika framdrivningstekniker beroende på energikälla. Traditionella och moderna energikällor. – Drivlinors huvudkomponenter samt deras funktion och samverkan. – Kontroll och övervakningssystem för marina motorer, däribland felkoder. – Diagnossystem för service, underhåll och felsökning. – Konsekvenser för ekonomi och driftssäkerhet på grund av eftersatt underhåll. – Motorunderhåll och service utifrån faktorer som påverkar miljön.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Lagar och andra bestämmelser som reglerar arbetet, däribland bestämmelser om arbetsmiljö, säkerhet och konsumentjuridik.

text: Arbete på marina motorer och drivlinor

text: – Användning av arbetsinstruktioner, installationsbeskrivningar och servicelitteratur samt informationssystem i digitala miljöer. – Val och hantering av material på ett säkert och hållbart sätt. – Val, säker hantering och underhåll av verktyg och utrustning. – Reservdelshantering. – Beräkning av kostnader, material- och tidsåtgång. Samband mellan kostnader, kvalitet och hållbar utveckling. – Analytisk felsökning på marina motorer och drivlinor. – Demontering, montering och justering av komponenter i samband med servicearbete. – Intervallservice på motor och drivlina enligt motortillverkarens instruktioner. – Funktionskontroll samt utvärdering och dokumentation av utförd service. – Avfallsförebyggande åtgärder. – Arbeten inför långtids- eller vinterförvaring av motorer. – Ergonomiskt säkra och skadeförebyggande arbetssätt.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Användning av fackspråk med begrepp på svenska och engelska. – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang. – Vägledning av kund utifrån ekonomiska underlag. – Situationsanpassat och yrkesetiskt bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar.

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: MARM3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marin motorteknik på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Marina motorer och arbetsområdets metoder

text: – Olika marina motorers inre konstruktion med komponenters funktion och samband. – Reparationsutrustning och reparationstekniker utifrån olika marina motorers framdrivning. – Drivlinors funktion samt dimensionering av propellrar. – Funktion och samband i motorns styrsystem. – Yttre faktorer som påverkar motorns driftförhållanden. – Metoder för diagnos och funktionskontroll. – Konsekvenser av eftersatt underhåll kopplat till social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Lagar och andra bestämmelser som reglerar arbetet. – Yrkesetiska principer gentemot kund.

text: Arbete på marina motorer och drivlinor

text: – Arbetsplanering och etablering av arbetsplats på ett säkert samt ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart sätt. – Användning av arbetsinstruktioner, installationsbeskrivningar och servicelitteratur samt informationssystem i digitala miljöer. – Val och hantering av material på ett säkert och hållbart sätt. – Val, säker hantering och underhåll av verktyg och utrustning. – Reservdelshantering. – Beräkning av arbetet som underlag för offert, order och faktura. Samband mellan kvalitet, yrkesetiska principer, kundpris och hållbar utveckling. – Demontering, montering och justering av komponenter i samband med reparationsarbete. – Felsökning, underhåll och reparation av marina motorer och drivlinor enligt motortillverkarens instruktioner. – Installation av marina motorer, till exempel inombords- eller utombordsmotorer. – Funktionskontroll samt utvärdering och dokumentation av arbete och resultat. – Avfallsförebyggande åtgärder. – Ergonomiskt säkra och skadeförebyggande arbetssätt.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Användning av fackspråk med begrepp på svenska och engelska. – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang. – Vägledning av kund utifrån teknisk och ekonomisk värdering. – Situationsanpassat bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om marina motorers uppbyggnad, funktion och användningsområden. Eleven utför arbete på marina motorer och drivlinor med godtagbart resultat. I arbetet hanterar eleven material, verktyg och utrustning med visst handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger enkla förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området samt använder arbetsmetoder 6 som främjar hållbar utveckling.

text: Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med godtagbar användning av fackspråk.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om marina motorers uppbyggnad, funktion och användningsområden. Eleven utför arbete på marina motorer och drivlinor med gott resultat. I arbetet hanterar eleven material, verktyg och utrustning med gott handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger utvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området samt använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med utvecklad användning av fackspråk.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om marina motorers uppbyggnad, funktion och användningsområden. Eleven utför arbete på marina motorer och drivlinor med mycket gott resultat. I arbetet hanterar eleven material, verktyg och utrustning med mycket gott handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger välutvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området samt använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med välutvecklad användning av fackspråk.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet marina system i
gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet marina system finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Marina system

text: Ämnet marina system behandlar marina systems funktion och användningsområden samt installation och service av marintekniska system och komfortsystem. Skador på fartyg och fartygs system kan leda till att människor, fartyg eller miljö utsätts för fara. Korrekt utfört installations- och underhållsarbete är därför avgörande för både säkerhet och för skydd av den marina miljön.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet marina system ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om marintekniska system och komfortsystem ombord på fritidsbåtar och mindre fartyg i yrkestrafik samt förmåga att installera, driftsätta och underhålla dessa system. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om olika materials och produkters egenskaper och funktion samt förmåga att hantera material, verktyg och utrustning som används inom arbetsområdet. Genom undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla kännedom om branschens ansvar för hållbar utveckling. Produkt- och teknikutvecklingen inom arbetsområdet ställer krav på anpassning och flexibilitet. Undervisningen ska därför stimulera elevernas nyfikenhet och vilja till fortsatt lärande i arbetslivet. Arbete inom de marintekniska områdena innebär flera olika risker. Miljöskyddsarbete, arbetsmiljö- och säkerhetsfrågor ska därför ha en central plats i undervisningen och eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att etablera en arbetsplats utifrån uppsatta mål för säkerhet och kvalitet samt med hänsyn till arbetsmiljö och ergonomi. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att identifiera, förebygga och hantera risker i den egna arbetsmiljön. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och vikten av ansvarstagande samt förmåga att förhålla sig kritiskt granskande till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka i olika yrkessammanhang. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om arbetsprocess och resultat. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Arbetsuppgifterna ska vara konstruerade med utgångspunkt i situationer som eleverna kan komma att möta i sin yrkesutövning. På så sätt ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av arbetets komplexitet samt problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet marina system ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om marina systems funktion och användningsområden. – Förmåga att installera, driftsätta och underhålla marina system på ett säkert och hållbart sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser som reglerar verksamheten. – Förmåga att samverka och kommunicera i yrkessammanhang.

text: Nivåer i ämnet marina system

text: Nivå 1, 200 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet marin el. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: MARA1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marina system på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Marina system

text: – Funktion och användningsområden för olika komfortsystem, däribland pentry samt värme-, kyl- och VVS-tekniska system. – Funktion och användningsområden för olika marintekniska system, däribland manöversystem och navigationsutrustning. – Batterier och laddningssystem samt batteriseparering. – Strömförsörjning till batterier och laddningssystem, till exempel från generatorer, solceller och vindkraft. – Systembeskrivningar och installationshandledningar. – Dimensionering och fördelningsteknik i samband med svagströmsinstallationer, VVS-installationer och installation av gasolanläggningar. – Metoder för felsökning på marina system.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller installationer i fartygsmiljö, däribland bestämmelser om arbetsmiljö och säkerhet. – Resursanvändning och avfallsförebyggande åtgärder samt branschens ansvar för hållbar utveckling. – Nationella och internationella bestämmelser och publikationer som gäller system i den marina miljön.

text: Installation, driftsättning och underhåll

text: – Arbetsplanering och etablering av arbetsplats på ett säkert samt socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. – Framställning av skisser och scheman för beräkningar av planerade installationer. – Beräkning av kostnader, material- och tidsåtgång. Kostnadsförslag. – Tolkning och användning av manualer, produktbeskrivningar och informationsmaterial på svenska och engelska. – Tolkning och användning av arbetsinstruktioner. 3

text: – Val och säker hantering av verktyg och utrustning. – Val och hantering av material på ett säkert samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. – Säker hantering av miljöfarliga produkter. – Installation, felsökning och service på förekommande komfortsystem ombord, till exempel i pentry samt värme-, kyl- och VVS-system. – Installation och driftsättning av marintekniska system, till exempel manöversystem och navigationsutrustning. – Kontroll inför drifttagning och funktionsprovning. – Dokumentation och utvärdering av arbetsprocess och resultat. – Ergonomiskt säkra och skadeförebyggande arbetssätt. – Hantering av fartyg på land och i vatten.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Användning av fackspråkliga begrepp på svenska och engelska. – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang, till exempel kollegor och andra yrkesgrupper. – Situationsanpassat bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MARA2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marina system på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Marina system och arbetsmetoder

text: – Olika komfortsystem anpassade utifrån fartygs storlek och behov. Olika komplexa komfortsystem samt systemens uppbyggnad och aktualitet. – Olika marintekniska system anpassade utifrån fartygs storlek och behov. Olika komplexa marintekniska system samt systemens uppbyggnad och aktualitet. – Systembeskrivningar och installationshandledningar.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller installationer i fartygsmiljö, däribland bestämmelser om arbetsmiljö och säkerhet. – Resursanvändning och avfallsförebyggande åtgärder samt branschens ansvar för hållbar utveckling. – Bestämmelser för säkerhet och miljöskydd, till exempel SOLAS (safety of life at sea) och MARPOL (international convention for the prevention of pollution from ships).

text: – Arbetsplanering och etablering av arbetsplats på ett säkert samt ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart sätt. – Framställning av ritningar inför och efter genomförda installationer. – Beräkning av kostnader, material- och tidsåtgång. Samband mellan kvalitet och ekonomi.

text: – Tolkning och användning av manualer, produktbeskrivningar och informationsmaterial på svenska och engelska. – Tolkning och användning av arbetsinstruktioner. – Val och säker hantering av verktyg och utrustning. – Val och hantering av material på ett säkert samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. – Installation och driftsättning av hela komfortsystem. – Installation och driftsättning av hela marintekniska system. – Installation och driftsättning av strömförsörjning till batterier och laddningssystem. – Felsökning och service på installerade system. – Dokumentation och utvärdering av arbetsprocess och resultat. – Ergonomiskt säkra och skadeförebyggande arbetssätt. – Säker hantering av fartyg i vatten och på land.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Användning av fackspråk. – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang, till exempel kunder och leverantörer. – Situationsanpassat bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om marina systems funktion och användningsområden. Eleven installerar, driftsätter och underhåller marina system med godtagbart resultat. I arbetet hanterar eleven material, verktyg och utrustning med visst handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger enkla förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området samt använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med godtagbar användning av fackspråk.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om marina systems funktion och användningsområden. Eleven installerar, driftsätter och underhåller marina system med gott resultat. I arbetet hanterar eleven material, verktyg och utrustning med gott handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger utvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området samt använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med utvecklad användning av fackspråk.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om marina systems funktion och användningsområden. Eleven installerar, driftsätter och underhåller marina system med mycket gott resultat. I arbetet hanterar eleven material, verktyg och utrustning med mycket gott handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger välutvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området samt använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med välutvecklad användning av fackspråk.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet lastbilar – reparations- och system-teknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet lastbilar – reparations- och systemteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Lastbilar – reparations- och systemteknik

text: Ämnet lastbilar – reparations- och systemteknik behandlar reparationer av fordonskomponenter och system i lastbilar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet lastbilar – reparations- och systemteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om lastbilars olika system och komponenter samt olika drivkällor. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att utföra felsökning och reparationer av komponenter och system i lastbilar samt utveckla förståelse av hur ett effektivt resursutnyttjande påverkar såväl driftsäkerhet som ekonomi. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda verktyg, utrustning och teknisk information i samband med felsökning och reparationer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett kvalitetsmässigt och säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt inom reparationer av fordonskomponenter och system som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden och kundens egendom. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet. Dessa uppgifter ska ge eleverna möjlighet att, såväl självständigt som tillsammans med andra, arbeta med problemlösning under laborativa former.

text: Undervisningen i ämnet lastbilar – reparations- och systemteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om lastbilars olika system och komponenter samt hur de samverkar och kommunicerar med varandra. – Kunskaper om komponent- och kretsmätningar med mät- och diagnosinstrument i samband med felsökning och reparationer. – Förmåga att utföra felsökning och reparationer av olika system och komponenter i lastbilar. – Förmåga att använda digitala informationssystem, teknisk information och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmässigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter 2 målgruppen.

text: Nivåer i ämnet lastbilar – reparations- och systemteknik

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet lastbilar och mobila maskiner – motorteknik. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: LAST1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet lastbilar – reparations- och systemteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Orientering om olika typer av drivlinor, broms- och chassisystem, deras uppbyggnad och funktion beroende på användningsområde samt tillhörande komponenter och kringutrustning i lastbilar. – Orientering om användning av mät- och diagnosinstrument vid komponent- och kretsmätningar i samband med felsökning och reparationer av el- och elektroniksystem. – Metoder för att tolka och analysera olika testresultat med hjälp av teknisk information. – Orientering om rutiner för riskbedömning och säkerhetsmedvetet arbete i samband med felsökning och reparationer enligt fordonstillverkarens anvisningar, däribland av elektrifierade fordon och flerbränslefordon. – Metoder för och genomförande av felsökning och reparationer samt funktionskontroller av olika drivlinor, chassi-, broms- och styrsystem och deras olika komponenter under laborativa former. – Metoder för planering och genomförande av systematisk felsökning, diagnos och komponentbyten samt hur ett effektivt resursutnyttjande påverkar såväl driftsäkerhet som ekonomi. – Användning av mät- och diagnosinstrument samt tolkning och analys av olika testresultat med hjälp av teknisk information på svenska och engelska. – Användning av verktyg och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. – Användning av specialverktyg och skyddsutrustning enligt fordonstillverkarens anvisningar och branschens krav, däribland vid enklare reparationer av elektrifierade fordon och flerbränslefordon. – Säkerhetsmedvetet samt miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Riskbedömning i samband med felsökning och reparationer av elektrifierade fordon, deras högvoltssystem och olika komponenter enligt fordonstillverkarens anvisningar. – Riskbedömning i samband med felsökning och reparationer av flerbränslefordon, deras system och olika komponenter enligt fordonstillverkarens anvisningar. – Metodiskt arbete för struktur, ordning och effektiv arbetsmiljö på arbetsplatsen och med hänsyn till kundens egendom.

text: – Vanligt förekommande tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: LAST2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet lastbilar – reparations- och systemteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Metoder för kontroll av olika typer av drivlinors, broms- och chassisystems funktion samt tillhörande komponenter och kringutrustning i lastbilar. – Metoder för komponent- och kretsmätningar i samband med felsökning och reparationer av olika el- och elektroniksystem. – Metoder för riskbedömning och säkerhetsmedvetet arbete i samband med felsökning och reparationer enligt fordonstillverkarens anvisningar, däribland av elektrifierade fordon och flerbränslefordon. – Planering och genomförande av felsökning och reparationer av drivlinor, chassi-, broms- och styrsystem samt funktionskontroll av utförda reparationer enligt fordonstillverkarens anvisningar. – Användning av mät- och diagnosinstrument och webbaserade applikationer på svenska och engelska i samband med olika typer av felsökning och reparationer av el- och elektroniksystem i lastbilar enligt fordonstillverkarens anvisningar. – Användning av verktyg och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. – Användning av specialverktyg och skyddsutrustning enligt fordonstillverkarens anvisningar och branschens krav vid reparationer, däribland av elektrifierade fordon och flerbränslefordon. – Säkerhetsmedvetet och strukturerat samt miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Riskbedömning i samband med felsökning och reparationer av elektrifierade fordon, deras högvoltssystem och olika komponenter enligt fordonstillverkarens anvisningar. – Riskbedömning i samband med felsökning och reparationer av flerbränslefordon, deras system och olika komponenter enligt fordonstillverkarens anvisningar. – Tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i äm- 4 net i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och

text: sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om system och komponenter samt hur de samverkar och kommunicerar i olika typer av lastbilar. Eleven visar godtagbara kunskaper om hur mät- och diagnosinstrument används vid komponent- och kretsmätningar i samband med felsökning och reparationer. Eleven utför med viss säkerhet felsökning och reparationer av olika system och komponenter i lastbilar. Eleven använder med viss säkerhet digitala informationssystem, teknisk information och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om system och komponenter samt hur de samverkar och kommunicerar i olika typer av lastbilar. Eleven visar goda kunskaper om hur mät- och diagnosinstrument används vid komponent- och kretsmätningar i samband med felsökning och reparationer. Eleven utför med säkerhet felsökning och reparationer av olika system och komponenter i lastbilar. Eleven använder med säkerhet digitala informationssystem, teknisk information och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om system och komponenter samt hur de samverkar och kommunicerar i olika typer av lastbilar. Eleven visar mycket goda kunskaper om hur mät- och diagnosinstrument används vid komponent- och kretsmätningar i samband med felsökning och reparationer. Eleven utför med god säkerhet felsökning och reparationer av olika system och komponenter i lastbilar. Eleven använder med god säkerhet digitala informationssystem, teknisk information och övrig utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt fordonstillverkarens krav. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet marinteknisk byggnation i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet marinteknisk byggnation finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Marinteknisk byggnation

text: Fartyg är sedan urminnes tider ett av våra viktigaste färdmedel och används för både transport och i rekreationssyfte. Ämnet marinteknisk byggnation behandlar konstruktion hos och byggnation av fritidsbåtar och mindre fartyg i yrkestrafik. Korrekt byggda fartyg är avgörande för både säkert framförande och för skydd av den marina miljön.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet marinteknisk byggnation ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika fartygstypers konstruktion samt förmåga att utföra arbetsuppgifter inom tillverkning och ombyggnad av fritidsbåtar och mindre fartyg i yrkestrafik. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om olika materials egenskaper, användningsområden och miljöpåverkan samt förmåga att hantera material, verktyg och utrustning som används inom arbetsområdet. Genom undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla kännedom om branschens ansvar för hållbar utveckling. Produkt- och teknikutvecklingen inom arbetsområdet ställer krav på anpassning och flexibilitet. Undervisningen ska därför stimulera elevernas nyfikenhet och vilja till fortsatt lärande i arbetslivet. Arbete inom de marintekniska områdena innebär flera olika risker. Miljöskyddsarbete, arbetsmiljö- och säkerhetsfrågor ska därför ha en central plats i undervisningen och eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att etablera en arbetsplats utifrån uppsatta mål för säkerhet och kvalitet samt med hänsyn till arbetsmiljö och ergonomi. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att identifiera, förebygga och hantera risker i den egna arbetsmiljön. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och om vikten av ansvarstagande samt förmåga att förhålla sig kritiskt granskande till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka i olika yrkessammanhang. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om arbetsprocess och resultat. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Arbetsuppgifterna ska vara konstruerade med utgångspunkt i situationer som eleverna kan komma att möta i sin yrkesutövning. På så sätt ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av arbetets komplexitet samt problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet marinteknisk byggnation ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om byggnation av olika fartygstyper. – Förmåga att utföra arbetsuppgifter inom marinteknisk byggnation på ett säkert och hållbart sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att samverka och kommunicera i yrkessammanhang.

text: Nivåer i ämnet marinteknisk byggnation

text: Nivå 1, 200 poäng. Nivå 2, 200 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: MART1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marinteknisk byggnation på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Fartygstypers konstruktioner och marinteknisk byggnation

text: – Övergripande om konstruktion och funktion hos samt användningsområden för fritidsbåtar och mindre fartyg i yrkestrafik. – Egenskaper och användningsområden för olika fartygsbyggnads- och installationsmaterial, till exempel plast och trä. – Plastningstekniker, till exempel laminering, handläggning, sprutläggning och vakuuminjicering.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Tolkning av säkerhetsinformation och säkerhetsdatablad. – Övergripande om brandfarliga varor samt brandskydd och elsäkerhet för personer och egendom. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbetsmiljö och säkerhet, däribland bestämmelser om säkra lyft, arbete på hög höjd, härdplaster och kemiska material.

text: Utförande av marinteknisk byggnation

text: – Arbetsplanering och etablering av arbetsplats på ett säkert samt ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart sätt. – Tolkning av arbetsbeskrivningar och enkla tillverkningsinstruktioner. – Beräkning av kostnader, material- och tidsåtgång. – Riskbedömning av arbetsuppgifter vad gäller miljö, arbetsmiljö, brand och personlig säkerhet. – Val och hantering av material på ett säkert och miljömässigt hållbart sätt. – Val, säker hantering och underhåll av hand- och specialverktyg, verkstads- och skyddsutrustning samt stationära maskiner. – Utförande av formvård och förberedande arbeten, till exempel vaxning och ytskiktsreparation. 3

text: – Enklare nybyggnation i form. – Ombyggnad och färdigställande av fartygsskrov. – Enklare laminering och plastning. – Bearbetning och sammanfogning av material, däribland av plast, trä och metall. – Ytbehandling på olika material, däribland på plast, trä och metall. – Besiktning och felsökning av ytor samt justeringsåtgärder. – Dokumentation och utvärdering av arbetsprocess och resultat. – Ergonomiskt säkra och skadeförebyggande arbetssätt. – Säker hantering av fartyg i vatten och på land.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Användning av fackspråkliga begrepp. – Användning av arbetsinstruktioner, servicelitteratur och informationsmaterial på svenska och engelska. – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang. – Situationsanpassat bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar.

text: Nivå 2, 200 poäng

text: Nivåkod: MART2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marinteknisk byggnation på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Uppbyggnad, konstruktion och funktion hos olika typer av fritidsbåtar och mindre fartyg i yrkestrafik. – Egenskaper och användningsområden för olika fartygsbyggnads- och installationsmaterial, däribland plast, trä och metall. – Egenskaper, risker och miljöpåverkan hos de kemiska material som används vid plast- och lamineringsarbeten. – Metoder för industriell tillverkning, hantverksmässig tillverkning och serietillverkning av fartygsdetaljer och fartyg.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Tolkning av säkerhetsinformation och säkerhetsdatablad. – Brandfarliga varor samt brandskydd och elsäkerhet för personer och egendom. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbetsmiljö och säkerhet, däribland bestämmelser om säkra lyft och arbete på hög höjd samt om härdplaster och kemiska material.

text: Utförande av marinteknisk byggnation

text: – Planering och organisering av arbete vid nybyggnation av fartyg på ett säkert samt ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart sätt. Samband mellan kvalitet och ekonomi. Etablering av arbetsplats.

text: – Läsning av konstruktionsritningar, arbetsbeskrivningar och tillverkningsinstruktioner. – Tillverkning av skisser och ritningsunderlag. – Riskbedömning och förebyggande arbete vad gäller miljö, arbetsmiljö, brand och personlig säkerhet. – Beräkning och sammanställning av kostnader, material- och tidsåtgång. – Val och hantering av material på ett säkert samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. – Val, säker hantering och underhåll av hand- och specialverktyg, verkstads- och skyddsutrustning och stationära maskiner. – Utförande av formvård och förberedande arbeten. – Nybyggnation av fartygskonstruktion. – Ombyggnad och färdigställande av fartygsskrov. – Laminering och plastning vid ny- och ombyggnation. – Tillverkning av konstruktioner i olika material, till exempel i plast, trä eller metall. – Besiktning och felsökning av ytor samt justeringsåtgärder. – Dokumentation och utvärdering av arbetsprocess och resultat. – Ergonomiskt säkra och skadeförebyggande arbetssätt. – Säker hantering av fartyg i vatten och på land.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Användning av fackspråk. – Användning av arbetsinstruktioner, servicelitteratur och informationsmaterial på svenska och engelska. – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang. – Situationsanpassat bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: MART3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marinteknisk byggnation på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Uppbyggnad, konstruktion och funktion hos fritidsbåtar eller mindre fartyg i yrkestrafik. – Egenskaper för fartygsbyggnads- och installationsmaterial till valda uppdrag. – Metoder för byggnation utifrån specifika uppdrag. – Resursanvändning och avfallsförebyggande åtgärder inom ett uppdrag.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Tolkning av säkerhetsinformation och säkerhetsdatablad. – Brandfarliga varor samt brandskydd och elsäkerhet för personer och egendom kopplat till specifika uppdrag. – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbetsmiljö och säkerhet. 5

text: Utförande av marinteknisk byggnation

text: – Planering och organisering av arbetet samt etablering av arbetsplats på ett säkert samt ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart sätt. – Tolkning av tillverkningsunderlag. – Tolkning av arbetsinstruktioner, servicelitteratur och informationsmaterial på svenska och engelska. – Riskbedömningar och förebyggande arbete vad gäller miljö, arbetsmiljö, brand och personlig säkerhet. – Beräkning och sammanställning av kostnader, material- och tidsåtgång. Samband mellan kvalitet, ekonomi och miljö. – Val och hantering av material på ett säkert samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. – Val, säker hantering och underhåll av hand- och specialverktyg, verkstads- och skyddsutrustning samt stationära maskiner för bearbetning av trä och metall. – Färdigställande av fartyg. – Laminering, handläggning, sprutläggning och vakuuminjicering. – Tillverkning av detaljer i trä och metall, till exempel skott och luckor. – Besiktning och felsökning av ytor samt justeringsåtgärder. – Dokumentation och utvärdering av arbetsprocess och resultat. – Ergonomiskt säkra och skadeförebyggande arbetssätt. – Säker hantering av fartyg i vatten och på land.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Användning av fackspråk med begrepp på svenska och engelska. – Samverkan och kommunikation med anpassning till mottagare och i olika yrkessammanhang. – Situationsanpassat bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om byggnation av olika fartygstyper. Eleven utför arbetsuppgifter inom marinteknisk byggnation med godtagbart resultat. I arbetet hanterar eleven material, verktyg och utrustning med visst handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger enkla förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling.

text: Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med godtagbar användning av fackspråk.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om byggnation av olika fartygstyper. Eleven utför arbetsuppgifter inom marinteknisk byggnation med gott resultat. I arbetet hanterar eleven material, verktyg och utrustning med gott handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger utvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med utvecklad användning av fackspråk.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om byggnation av olika fartygstyper. Eleven utför arbetsuppgifter inom marinteknisk byggnation med mycket gott resultat. I arbetet hanterar eleven material, verktyg och utrustning med mycket gott handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger välutvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med välutvecklad användning av fackspråk.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet marintekniskt underhåll i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet marintekniskt underhåll finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Marintekniskt underhåll

text: Människan har sedan urminnes tider använt fartyg som färdmedel för transport och i rekreationssyfte. Ämnet marintekniskt underhåll behandlar underhåll och reparation av fritidsbåtar och mindre fartyg i yrkestrafik. Korrekt utfört underhålls- och reparationsarbete är avgörande för både säkerheten och för främjandet av en hållbar utveckling.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet marintekniskt underhåll ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika fartygstypers användningsområden samt förmåga att utföra underhålls- och reparationsarbete på fritidsbåtar och mindre fartyg i yrkestrafik. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar kunskaper om olika materials egenskaper, användningsområden och miljöpåverkan samt förmåga att hantera material, verktyg och utrustning som används inom arbetsområdet. Genom undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att utveckla kännedom om branschens ansvar för hållbar utveckling. Produkt- och teknikutvecklingen inom arbetsområdet ställer krav på anpassning och flexibilitet. Undervisningen ska därför stimulera elevernas nyfikenhet och vilja till fortsatt lärande i arbetslivet. Arbete inom de marintekniska områdena innebär flera olika risker. Miljöskyddsarbete, arbetsmiljö- och säkerhetsfrågor ska därför ha en central plats i undervisningen och eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att etablera en arbetsplats utifrån uppsatta mål för säkerhet och kvalitet samt med hänsyn till arbetsmiljö och ergonomi. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att identifiera, förebygga och hantera risker i den egna arbetsmiljön. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och om vikten av ansvarstagande samt förmåga att förhålla sig kritiskt granskande till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka i olika yrkessammanhang. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om arbetsprocess och resultat. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Arbetsuppgifterna ska vara konstruerade med utgångspunkt i situationer som eleverna kan komma att möta i sin yrkesutövning. På så sätt ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av arbetets komplexitet samt problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet marintekniskt underhåll ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika fartygstyper samt om underhålls- och reparationsarbete på fritidsbåtar och mindre fartyg i yrkestrafik. – Förmåga att utföra underhålls- och reparationsarbete på fritidsbåtar och mindre fartyg i yrkestrafik på ett säkert och hållbart sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att samverka och kommunicera i yrkessammanhang.

text: Nivåer i ämnet marintekniskt underhåll

text: Nivå 1, 200 poäng.

text: Nivå 1, 200 poäng

text: Nivåkod: MARE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marintekniskt underhåll på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Fartygstyper samt marintekniskt underhåll

text: – Uppbyggnad, konstruktion och funktion samt användningsområden hos olika fartygstyper. – Metoder för periodiskt underhållsarbete, till exempel bottenbehandling, rekonditionering, frostsäkring och långtidsförvaring. – Tekniker för användning av plast, trä och metall vid underhålls- och reparationsarbete. – Metoder för reparationsarbete, till exempel av uppkomna skrovskador eller skador på utrustning. – Vanligt förekommande försäkringsskador, till exempel vid inbrott, grundstötning och kollision. – Miljömässiga och ekonomiska perspektiv på materials egenskaper och funktion. – Rutiner vid för- och efterarbete, däribland transport, torrsättning och pallning samt förvaring och sjösättning. – Administrativa verkstadsfunktioner, till exempel kostnadsberäkning, offert, order och faktura.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller arbetsmiljö och säkerhet, däribland bestämmelser för säkra lyft och arbete på hög höjd samt bestämmelser som gäller brandskydd och elsäkerhet. – Bestämmelser som gäller vid arbeten med batterier och brandfarliga ämnen. – Bestämmelser och rutiner för användning av underhållsprodukter utifrån klassning av riskfaktor, däribland av miljöfarliga produkter. – Bestämmelser och standarder för material, till exempel ISO-standarder och CE-märkning.

text: – Bestämmelser och rutiner för hantering av olika typer av fartyg på land och i vatten.

text: Underhålls- och reparationsarbete

text: – Arbetsplanering och etablering av arbetsplats på ett säkert samt socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. – Tolkning av arbetsbeskrivningar, manualer och servicelitteratur, både på svenska och engelska. – Beräkning av kostnader, material- och tidsåtgång. Kostnadsförslag. – Riskbedömning av arbetsuppgifter vad gäller miljö, arbetsmiljö, brand och personlig säkerhet. – Val och hantering av underhålls- och reparationsmaterial på ett säkert samt ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. – Säker hantering av miljöfarliga produkter. – Val, säker hantering och underhåll av hand- och specialverktyg samt av verkstads- och skyddsutrustning. – Periodiskt underhållsarbete, till exempel bottenbehandling, rekonditionering och frostsäkring. – Underhålls- och reparationsarbete av fartygsdetaljer på plast, trä och metall. – Reparationsarbete, till exempel av uppkomna skrovskador och skador på utrustning samt vid renovering. – För- och efterarbete, däribland transport, torrsättning, pallning, förvaring och sjösättning. – Hantering av batteri- och laddningssystem vid förvaring. – Säker hantering av fartyg i vatten och på land. – Egenkontroll, utvärdering och dokumentation av arbetsprocess och resultat. – Ergonomiskt säkra och skadeförebyggande arbetssätt.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Användning av fackspråkliga begrepp på svenska och engelska. – Situationsanpassat bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika fartygstyper. Eleven visar godtagbara kunskaper om underhålls- och reparationsarbete av fritidsbåtar och mindre fartyg i yrkestrafik.

text: Eleven utför underhålls- och reparationsarbete med godtagbart resultat. I arbetet hanterar eleven material, verktyg och utrustning med visst handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger enkla förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med godtagbar användning av fackspråk.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika fartygstyper. Eleven visar goda kunskaper om underhålls- och reparationsarbete av fritidsbåtar och mindre fartyg i yrkestrafik. Eleven utför underhålls- och reparationsarbete med gott resultat. I arbetet hanterar eleven material, verktyg och utrustning med gott handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger utvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med utvecklad användning av fackspråk.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika fartygstyper. Eleven visar mycket goda kunskaper om underhålls- och reparationsarbete av fritidsbåtar och mindre fartyg i yrkestrafik. Eleven utför underhålls- och reparationsarbete med mycket gott resultat. I arbetet hanterar eleven material, verktyg och utrustning med mycket gott handlag. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger välutvecklade förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar på ett säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med välutvecklad användning av fackspråk.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet marklära i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet marklära finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Marklära

text: Ämnet marklära behandlar den biologi som har betydelse för arbete med anläggning och skötsel av utemiljöer. I ämnet behandlas markens fysikaliska och kemiska egenskaper samt vattnets och växtnäringsämnenas kretslopp.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet marklära ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om markens biologiska, fysikaliska och kemiska sammansättning och om hur olika markförhållanden påverkar livsbetingelserna för olika typer av växter. Den ska också bidra till att eleverna utvecklar förståelse av energiomsättning hos växter samt kunskaper om kretslopp i mark, vatten och luft. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar kunskaper om livsprocesser i marken samt om mikrobiologi och mikrobiologiska processer. Genom laborationer och undersökande arbetssätt ska eleverna ges möjlighet att utveckla ett naturvetenskapligt förhållningssätt och en biologisk förståelse av mark och växter. I undervisningen ska eleverna genom praktiska övningar, observationer och fältstudier ges möjlighet att utveckla kunskaper om växternas anatomi och fysiologi samt om olika arters ståndortskrav.

text: Undervisningen i ämnet marklära ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om marken och livet i marken samt om kretslopp i mark, vatten och luft. – Kunskaper om växters näringsbehov, livsprocesser och ståndortskrav. – Kunskaper om mikroorganismer och mikrobiologiska processer av betydelse inom naturbruket.

text: Nivåer i ämnet marklära

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet biologi.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MARL1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet marklära på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Mark, vatten och luft

text: – Mark, mineral, berggrund, jordarter och jordmån. – Jordarternas egenskaper och bildningsprocesser. – Kol och mikro- och makronäringsämnen samt deras kretslopp. – Markstruktur, markluft, dränering och markpackning.

text: – Vattnets kretslopp, vattentillgångar och vattenmiljöer samt vattnets rörelser i marken och i landskapet. – Miljöproblem i mark och vatten, till exempel försurning.

text: Växter

text: – Olika ståndortskrav och reaktioner vid avvikelser från dessa. – Växtnäringsämnen, växtnäringsupptagning och växtnäringsämnenas funktion i växten. – Växters utvecklingsstadier samt de yttre och inre faktorer som styr och påverkar utvecklingen.

text: Mikrobiologi

text: – Mikroorganismer, svampar, bakterier och övriga organismer av betydelse för markens näringsomsättning och kväveförsörjning. – Aeroba och anaeroba processer. – Mikroorganismer som är skadegörare på växter.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om markens fysikaliska och kemiska sammansättning och redogör på ett enkelt sätt för kretslopp i mark, vatten och luft. Eleven förklarar översiktligt biologiska samband. Eleven visar godtagbara kunskaper om växters livsprocesser, näringsbehov och ståndortskrav. Dessutom redogör eleven på ett enkelt sätt för hur tillväxten kan påverkas genom olika åtgärder. Eleven beskriver översiktligt mikrolivet i marken och dess betydelse för markens näringsomsättning och kväveförsörjning.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om markens fysikaliska och kemiska sammansättning och redogör på ett utvecklat sätt för kretslopp i mark, vatten och luft. Eleven förklarar utförligt biologiska samband. Eleven visar goda kunskaper om växters livsprocesser, näringsbehov och ståndortskrav. Dessutom redogör eleven på ett utvecklat sätt för hur tillväxten kan påverkas genom olika åtgärder.

text: Eleven beskriver utförligt mikrolivet i marken och dess betydelse för markens näringsomsättning och kväveförsörjning.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om markens fysikaliska och kemiska sammansättning och redogör på ett välutvecklat sätt för kretslopp i mark, vatten och luft. Eleven förklarar utförligt och nyanserat biologiska samband. Eleven visar mycket goda kunskaper om växters livsprocesser, näringsbehov och ståndortskrav. Dessutom redogör eleven på ett välutvecklat sätt för hur tillväxten kan påverkas genom olika åtgärder. Eleven beskriver utförligt och nyanserat mikrolivet i marken och dess betydelse för markens näringsomsättning och kväveförsörjning.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet maskinbefäl i
gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet maskinbefäl finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Maskinbefäl

text: Ämnet maskinbefäl behandlar fartygs säkra framförande och drift, tekniska system och teknisk utrustning samt arbetsuppgifter för vakthavande maskinbefäl. Ämnet behandlar även arbetsmiljö, säkerhet och skydd av den marina miljön vid arbete till sjöss.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet maskinbefäl ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om maskinteknik, tekniska system och teknisk utrustning inom maskinavdelningen ombord på fartyg. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesmässigt handhavande av ett fartygs maskineri enligt gällande lagar och andra bestämmelser. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljö och säkerhet till sjöss samt om arbetssätt som främjar hållbar utveckling. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen och om vikten av ansvarstagande samt förmåga att förhålla sig kritiskt granskande till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Eleverna ska även ges rikligt med tillfällen att använda fackspråk. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samverka i olika yrkessammanhang. I undervisningen ska uppgifterna konstrueras med utgångspunkt från autentisk fartygsmiljö och i situationer som eleverna kan komma att möta i sin yrkesutövning. På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse av hur de tekniska systemen fungerar och interagerar samt vikten av problemlösning vid driftsstörningar. Undervisningen ska organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet maskinbefäl ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om maskinteknik samt om tekniska system och teknisk utrustning ombord. – Kunskaper om den tekniska driften ombord och hur den utförs på ett säkert och miljömässigt hållbart sätt. – Förmåga att kommunicera med fackspråk.

text: Nivåer i ämnet maskinbefäl

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivåkod: MASI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet maskinbefäl på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Maskinteknik, tekniska system och teknisk utrustning

text: – Olika fartygs huvudmaskiner och deras framdrivningssystem. – Hjälpmaskiner med elsystem. – Startsystem. – Kylvattensystem. – Smörjoljesystem. – Bränslesystem. – Läns- och barlastsystem. – Ångsystem. – Däcksmaskineri. – Hydraulsystem.

text: Teknisk drift samt säkerhet och miljö

text: – Övergripande om styr- och reglerteknik samt ellära. – Driftrutiner, däribland rutiner vid start och stopp. – Övervakning av den tekniska driften. – Skydd av den marina miljön. – Miljö- och säkerhetsaspekter i arbetet. – Arbetsmiljöaspekter i arbetet.

text: Kommunikation

text: – Maskinrumsterminologi. – Ordergivning och kommunikation vid vakthållning, däribland maskinorder. – Dokumentation under och efter utfört arbete.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om maskinteknik, tekniska system och teknisk utrustning ombord. Eleven visar godtagbara kunskaper om den tekniska driften ombord och om säkra och miljömässigt hållbara arbetssätt. Eleven kommunicerar med godtagbar användning av fackspråk.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om maskinteknik, tekniska system och teknisk utrustning ombord. Eleven visar goda kunskaper om den tekniska driften ombord och om säkra och miljömässigt hållbara arbetssätt. Eleven kommunicerar med utvecklad användning av fackspråk.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om maskinteknik, tekniska system och teknisk utrustning ombord. Eleven visar mycket goda kunskaper om den tekniska driften ombord och om säkra och miljömässigt hållbara arbetssätt. Eleven kommunicerar med välutvecklad användning av fackspråk.