title: Finansinspektionens allmänna råd om krediter i konsumentförhållanden

text: 1 kap. Tillämpningsområde och definitioner

text: Dessa allmänna råd gäller för företag under Finansinspektionens tillsyn som lämnar krediter till konsumenter.

text: Vad som anges i 5 kap. bör även tillämpas på andra krediter än de som lämnas till en konsument när en fysisk person ingår avtal om borgen eller tredjemanspant.

text: I de allmänna råden anges vad som särskilt bör beaktas vid

text: – kreditgivning (2 kap.), – bostadskrediter (3 kap.), – förtidsbetalning av bostadskrediter med bunden ränta (4 kap.), – borgen och tredjemanspant (5 kap.), och – kvittning samt betalning av förfallen kredit (6 kap.).

text: De allmänna råden omfattar inte marknadsföring och information som lämnas till en konsument innan ett kreditavtal ingås, som det finns allmänna råd om i Konsumentverkets allmänna råd (

text: KOVFS 2020:1

text: ) om konsumentkrediter.

text: Definitioner

text: De termer och uttryck som används i

text: 2 § konsumentkreditlagen (2010:1846)

text: har samma betydelse i dessa allmänna råd. Därutöver avses med

text: förtidsbetalningsdag: den dag som en konsument förtidsbetalar en kredit med bunden ränta,

text: jämförelseränta: den ränta som en bunden kredits ränta jämförs med vid beräkning av ränteskillnadsersättning,

text: ränteskillnadsersättning: den ersättning som en kreditgivare har rätt till när en konsument förtidsbetalar en kredit med bunden ränta,

text: ränteändringsdag: den dag då perioden för en kredits räntebindningstid löper ut enligt ett kreditavtal, och kredittagaren kan lösa krediten utan kostnad om uppsägningstid eller uppsägningsperiod har iakttagits,

text: statspapper: statsskuldväxlar och statsobligationer, tredjemanspant: en tredjemans pantsättning av egendom till säkerhet för en kredittagares förpliktelser, och villkorsändringsdag: den dag då en ny villkorsperiod i ett kreditavtal börjar gälla.

text: 2 kap. Kreditgivning

text: God kreditgivningssed

text: Till

text: 6 § konsumentkreditlagen

text: En kreditgivare som tillhandahåller en kredit till en konsument bör, både inför att ett kreditavtal ingås och under tiden som avtalet gäller, utgå från den enskilda konsumentens behov och förutsättningar. Det innebär bland annat att kreditgivaren bör – avråda konsumenten från att ta en kredit om det av omständigheterna i det enskilda fallet framgår att krediten är ofördelaktig för konsumenten, till exempel med hänsyn till typen av kredit eller kreditens återbetalningstid, och – ta hänsyn till konsumentens förutsättningar att ta till sig information och utvärdera finansiella beslut.

text: Kreditprövning

text: Underlag, kontroll och betalningsförmåga

text: Till

text: och

text: 12 §§

text: konsumentkreditlagen

text: Underlag för kreditprövning: En kreditgivares bedömning av en konsuments ekonomiska förutsättningar att fullgöra ett kreditavtal bör i regel grundas på uppgifter om 1. konsumentens sysselsättning, 2. konsumentens inkomster, utgifter och skulder, och 3. borgensåtaganden som konsumenten har tecknat. Bedömningen bör även grundas på uppgifter om syftet med krediten, om krediten är av ett sådant slag att uppgiften om syftet kan ha betydelse för bedömningen. Om konsumenten är beroende av inkomster från ett eget företag för att kunna återbetala en kredit som han eller hon söker, bör kreditgivaren om det behövs även grunda sin bedömning på uppgifter om företagets ekonomiska utveckling och ställning. Om konsumenten har en sysselsättning som innebär att inkomsten är oregelbunden, bör kreditgivaren i regel även grunda bedömningen på uppgifter om konsumentens tidigare inkomster och var dessa inkomster kommer ifrån.

text: Kreditgivaren bör hämta in de uppgifter som bedömningen grundas på från ändamålsenliga källor. När uppgifterna hämtas in från konsumenten bör kreditgivaren på ett tydligt sätt upplysa konsumenten om vikten av att lämna korrekta och aktuella uppgifter.

text: Kontroll av underlaget: De uppgifter som kreditprövningen grundas på behöver vara korrekta och aktuella. Om kreditgivaren har skäl att anta att de uppgifter som har hämtats in är ofullständiga, felaktiga eller inaktuella, bör uppgifterna därför kontrolleras på ett lämpligt sätt.

text: Kreditgivaren bör exempelvis kontrollera uppgifter som hämtas in från en konsument och som inte stöds av andra uppgifter. Inkomstuppgifter kan kontrolleras mot taxerad inkomst, och om det behövs, mot lönespecifikationer. Uppgifter om levnadskostnader kan jämföras med schabloner som beaktar samtliga relevanta kostnader för hushållets konsumtion. Uppgifter om skulder kan kontrolleras mot externa källor. Om det vid en sådan kontroll framkommer att konsumenten har ansökt om eller beviljats andra krediter än konsumenten har uppgett, bör kreditgivaren i regel ställa frågor om det till konsumenten.

text: Uppgifter som hämtas in från andra källor än från konsumenten kan också behöva kontrolleras eftersom de kan vara ofullständiga, felaktiga eller inaktuella.

text: Bedömning av konsumentens betalningsförmåga:

text: För att bedöma konsumentens betalningsförmåga bör kreditgivaren tillämpa grundkrav och metoder som säkerställer att konsumenten kan upprätthålla en rimlig levnadsstandard även efter att krediten har beviljats.

text: Krediter med säkerhet (till

text: och

text: 12 §§

text: konsumentkreditlagen

text: Om en säkerhet ställs för krediten bör kreditgivaren hämta in information om säkerheten. En ställd säkerhet bör normalt inte påverka kreditprövningen, med undantag för vad som framgår av

text: 12 a § tredje stycket konsumentkreditlagen

text: Krediter med flera kredittagare (till

text: och

text: 12 §§

text: konsumentkreditlagen

text: Om kreditprövningen avser en kredit med flera kredittagare, bör kreditgivaren grunda sin kreditprövning på tillräckliga uppgifter om var och en av kredittagarnas ekonomiska förhållanden. Kreditgivaren kan, när det är lämpligt, fatta beslut om att lämna en kredit på grundval av kredittagarnas gemensamma betalningsförmåga.

text: Dokumentation (till

text: och

text: 12 §§

text: konsumentkreditlagen

text: Kreditgivaren bör dokumentera underlaget för en kreditprövning. Underrättelse om nekad kredit (till

text: och

text: 13 §§

text: konsumentkreditlagen

text: ) Kreditgivaren bör på ett tydligt sätt underrätta konsumenten om varför han eller hon inte har fått en kredit beviljad genom att ange grunden för beslutet. I de fall grunden för beslutet är resultatet av en så kallad kreditberäkningsmodell bör kreditgivaren lämna en utförligare förklaring om konsumenten begär det.

text: Kreditlöfte

text: Till

text: 6 § konsumentkreditlagen

text: Ett kreditlöfte som lämnas till konsumenten bör vara skriftligt och innehålla villkoren för kreditlöftet.

text: Kreditavtal

text: Effektiv ränta (till

text: och

text: 14 §§

text: konsumentkreditlagen

text: När ett kreditavtal innebär en rätt att löpande utnyttja ett kreditutrymme bör den effektiva räntan i avtalet anges som en årlig ränta beräknad på det belopp som motsvarar det beviljade kreditutrymmet.

text: Ränteändring (till

text: och

text: 17 §§

text: konsumentkreditlagen

text: När kreditgivaren ändrar räntan för en kredit med rörlig ränta, bör kreditgivaren ange skälen till ändringen om konsumenten begär det. Om krediträntan har höjts på grund av ökade upplåningskostnader, bör kreditgivaren ange skälen till kostnadsökningen om konsumenten begär det.

text: Ändring av kreditgräns (till

text: 6 § konsumentkreditlagen

text: Kreditgivaren bör inte höja en avtalad kreditgräns, om inte konsumenten har ansökt om det.

text: Överlåtelse av fordran (till

text: och

text: 28 §§

text: konsumentkreditlagen

text: ) Kreditgivaren bör se till att kreditavtalet innehåller information om kreditgivarens rätt att överlåta eller pantsätta en fordran. Avtalet bör även ange att kreditgivarens medgivande krävs om en fordran ska övertas av en annan gäldenär. I samband med överlåtelse av en fordran, till exempel vid värdepapperisering, bör kreditgivaren informera konsumenten särskilt om vad överlåtelsen innebär.

text: Återbetalning vid kreditköp (till

text: 6 § konsumentkreditlagen

text: Villkoren för återbetalning vid kreditköp bör innebära att – det belopp som ska betalas vid varje tillfälle är så stort att den amortering som görs av krediten är skälig över återbetalningstiden, och – återbetalningstidens längd inte överstiger den livslängd som föremålet för krediten bedöms ha.

text: 3 kap. Särskilt om bostadskrediter

text: För bostadskrediter gäller även följande.

text: Boendekostnadskalkyl

text: Till

text: och

text: 12 §§

text: konsumentkreditlagen

text: En kreditgivare bör upprätta en boendekostnadskalkyl som en del i sin bedömning av en konsuments återbetalningsförmåga.

text: Kreditgivaren bör informera konsumenten om syftet med kalkylen och vilka beräkningar som kreditgivaren gör med hjälp av denna. Kreditgivaren bör även informera om att beräkningarna kan påverkas av dels beslutade men ännu inte genomförda ändringar av väsentlig betydelse i skatte- och bidragssystem, dels ändrade räntenivåer.

text: Villkorsperiod eller räntebindningstid som överstiger tre månader

text: Till

text: 6 § konsumentkreditlagen

text: Om villkorsperioden eller räntebindningstiden i ett kreditavtal överstiger tre månader, bör kreditgivaren skriftligen och minst en månad i förväg påminna konsumenten om när en ändring av villkorsperioden eller räntebindningstiden kommer att ske.

text: Kreditgivaren bör i en sådan påminnelse på ett tydligt sätt informera om

text: – vilka villkorsperioder, amorterings- och räntevillkor som erbjuds, – hur en eventuell uppsägning av krediten ska ske, – vilken konsekvens det får för krediten om konsumenten inte svarar, och – kreditgivarens rätt till ränteskillnadsersättning.

text: När det gäller uppgifter om räntevillkor bör kreditgivaren ange från vilket datum som uppgifterna gäller och informera om att den erbjudna räntan kan ändras på villkorsändringsdagen.

text: När en ändring av villkorsperiod eller räntebindningstid har genomförts bör kreditgivaren ange datum för ändringen senast vid den första aviseringen efter ändringen.

text: 4 kap. Förtidsbetalning av bostadskrediter med bunden ränta

text: Till

text: och

text: 36 §§

text: konsumentkreditlagen

text: Lösenvillkor

text: Den tid för vilken ränteskillnadsersättning beräknas bör vara från den dag förtidsbetalning sker till och med närmast följande ränteändringsdag. Om en ränteändringsdag saknas, bör ränteskillnadsersättning i stället beräknas till och med slutbetalningsdagen enligt kreditavtalet.

text: Om krediten sägs upp till en ränteändringsdag, utan att uppsägningstiden eller uppsägningsperioden har iakttagits, får ränteskillnadsersättningen beräknas till och med nästkommande ränteändringsdag. I detta fall får kreditens räntesats för den sista villkorsperioden antas uppgå till utlåningsräntan för motsvarande kredit på förtidsbetalningsdagen.

text: Om en kreditgivare har lämnat en konsument uppgifter om vilken ränteskillnadsersättning som han eller hon ska betala, bör kreditgivaren även informera om under vilken tidsperiod som konsumenten kan förtidsbetala krediten till angivet belopp.

text: Information

text: Om konsumenten begär det, bör kreditgivaren inför en förtidsbetalning lämna information som översiktligt visar hur ersättningen beräknas.

text: Beräkning av ränteskillnadsersättning

text: Räntan som i allmänhet gäller för bostadsobligationer

text: När kreditgivaren beräknar den ränta som vid betalningstillfället i allmänhet gäller för bostadsobligationer, bör kreditgivaren utgå från räntan på det statspapper som har en löptid eller förfallotid som motsvarar kreditens återstående räntebindningstid och göra ett tillägg.

text: Om det inte finns ett statspapper med en löptid eller förfallotid som motsvarar kreditens återstående räntebindningstid, bör kreditgivaren använda linjär interpolering som baseras på de två statspapper med löptid eller förfallotid närmast före och närmast efter kreditens räntebindningstid. Om även sådana statspapper saknas bör kreditgivaren använda statspapperet med löptid eller förfallotid närmast före eller närmast efter kreditens återstående räntebindningstid.

text: Kreditgivaren bör bestämma tillägget med en rät linje där tillägget anges på y-axeln och kreditens återstående räntebindningstid anges på x-axeln. Den räta linjen bör anpassas till de skillnader som kan beräknas mellan räntorna på bostadsobligationer och räntorna på statspapper enligt första och andra styckena med samma löptid. De parametervärden som beskriver den räta linjen bör väljas så att summan av kvadraten av avvikelserna mellan den räta linjen och de beräknade skillnaderna mellan räntorna minimeras (minstakvadratmetoden).

text: När kreditgivaren anpassar den räta linjen bör denne endast inkludera bostadsobligationer som

text: – är utgivna i svenska kronor, – omfattas av avtal mellan utgivare av bostadsobligationer och marknadsgaranter som avser handel på sekundärmarknaden, – har ett utestående belopp på minst tre miljarder kronor, och – har en löptid som understiger sju år.

text: Kreditgivaren bör kvartalsvis fastställa vilka bostadsobligationer som ska inkluderas vid anpassningen av den räta linjen och vid anpassningen ge bostadsobligationerna samma vikt.

text: För krediter med en återstående räntebindningstid upp till sju år bör kreditgivaren bestämma tillägget som y-värdet för den räta linjen för motsvarande löptid. För

text: krediter med en längre återstående räntebindningstid än sju år bör kreditgivaren bestämma tillägget som y-värdet för den räta linjen för en löptid på sju år.

text: Kreditgivaren bör välja de säljräntorna på statspapper och bostadsobligationer som gällde vid föregående bankdags stängning.

text: När kreditgivaren beräknar ränteskillnadsersättningen bör denne omvandla den ränta som vid betalningstillfället i allmänhet gäller för bostadsobligationer till en årseffektiv ränta, om den inte redan är uttryckt som en sådan. Efter ökningen med en procentenhet enligt

text: 36 § konsumentkreditlagen

text: får man jämförelseräntan uttryckt som en årseffektiv jämförelseränta.

text: Kreditgivaren bör beräkna ränteskillnadsersättningen genom att nuvärdesberäkna följande poster tillbaka till förtidsbetalningsdagen med hjälp av den årseffektiva jämförelseräntan: – samtliga betalningsflöden enligt avtalet som löper till och med räntebindningstidens slut, och – kapitalskulden vid räntebindningstidens slut.

text: Skillnaden mellan det framräknade nuvärdet och kapitalskulden på förtidsbetalningsdagen är ränteskillnadsersättning.

text: Räntan på statspapper (till

text: 36 § konsumentkreditlagen

text: i dess lydelse före den 1 juli

text: Kreditgivaren bör som jämförelseränta välja säljräntan på de statspapper som anges i

text: 36 § konsumentkreditlagen

text: , i dess lydelse före den 1 juli 2014. Eftersom räntesatserna förändras löpande bör kreditgivaren tillämpa en praxis för att fastställa jämförelseräntan, till exempel att använda föregående dags stängningsräntor.

text: Den löptid eller förfallotid som används för att fastställa jämförelseräntan bör vara densamma som kreditens återstående räntebindningstid. Om det inte finns ett statspapper med en sådan löptid eller förfallotid, bör kreditgivaren använda linjär interpolering som baseras på två statsskuldväxlar eller två statsobligationer med löptid eller förfallotid närmast före och närmast efter kreditens räntebindningstid.

text: Om det inte finns tillgång till två statspapper av samma slag – med kortare och längre löptid eller förfallotid än den återstående räntebindningstiden – bör den närmaste statsskuldväxeln användas om den återstående kreditens räntebindningstid är kortare än ett år. Om den återstående kreditens räntebindningstid däremot är ett år eller längre, bör den närmaste statsobligationen användas.

text: Den officiellt publicerade räntan på statspapper bör vid beräkning av ränteskillnadsersättningen omvandlas till en årseffektiv ränta, om den inte redan är uttryckt som en sådan. Efter tillägg med en procentenhet får man då jämförelseräntan uttryckt som årseffektiv jämförelseränta.

text: Kreditgivaren bör beräkna ränteskillnadsersättning genom att nuvärdesberäkna följande poster tillbaka till förtidsbetalningsdagen med hjälp av den årseffektiva jämförelseräntan:

text: – samtliga betalningsflöden enligt avtalet till och med räntebindningstidens slut, och – kapitalskulden vid räntebindningstidens slut.

text: Skillnaden mellan det framräknade nuvärdet och kapitalskulden på förtidsbetalningsdagen utgör ränteskillnadsersättning.

text: 5 kap. Borgen och tredjemanspant

text: Till

text: 6 § konsumentkreditlagen

text: , 6 kap. 4 § lagen om bank- och finansieringsrörelse

text: och 9 kap. 1 § lagen om värdepappersmarknaden

text: Allmänt

text: En kreditgivare bör beakta att en borgensman eller en pantsättare innan ett åtagande ingås kan vara intresserad av att ta del av sådana uppgifter som är av betydelse för åtagandet. Det gäller till exempel om krediten ges för att sanera kredittagarens ekonomi eller om det finns betalningsanmärkningar.

text: Kreditgivaren bör informera borgensmannen eller pantsättaren om det finns uppgifter i kreditprövningen som är av intresse för borgensåtagandet eller pantsättningen och som inte kan lämnas ut, samt ange skälen för detta. Ett exempel är att kredittagaren inte samtycker till att uppgifter som omfattas av sekretess lämnas ut.

text: Kreditgivaren bör informera den som ställer en säkerhet om vilka rutiner som gäller för återställande av säkerheten.

text: Borgen

text: Borgensmannens betalningsförmåga

text: Kreditgivaren bör pröva borgensmannens nuvarande och framtida återbetalningsförmåga och beakta hans eller hennes övriga ekonomiska förpliktelser. Borgensåtagandet bör bara accepteras om åtagandet anses utgöra en betryggande säkerhet för krediten. Borgensåtagandet kan anses utgöra en betryggande säkerhet om borgensmannen har

text: – en sådan ekonomi som gör det möjligt att betala kredittagarens skuld, eller – avyttringsbara tillgångar som efter en försiktig värdering bedöms vara tillräckliga för att infria borgensåtagandet.

text: Ingående av borgensåtagande

text: Innan ett avtal om borgen ingås bör kreditgivaren skriftligen informera borgensmannen om vad detta åtagande innebär.

text: Informationen bör innehålla uppgifter om

text: – i vilken situation borgensmannen kan tvingas infria sitt borgensåtagande, – om det finns flera borgensmän, – eventuell rätt för kreditgivaren att efter fritt val kräva hela betalningen av en eller flera av borgensmännen, – att borgensåtagandet kvarstår även om en eventuell intressegemenskap med kredittagaren upphör, och – att borgensåtagandet kan medföra att borgensmannens tillgångar, inklusive bostaden, måste säljas.

text: Borgen bör tecknas av borgensmannen personligen, om det inte finns särskilda skäl. Fullmakten bör i så fall vara skriftlig.

text: När krediten har beviljats bör kreditgivaren ge borgensmannen en kopia av kreditavtalet och den avtalade borgensförbindelsen.

text: Generell borgensförbindelse utan beloppsbegränsning

text: Generella borgensförbindelser utan beloppsbegränsning som ställs av fysiska personer, bör endast användas vid kommersiella förhållanden när borgensmannen har en god och löpande insyn i kredittagarens ekonomiska ställning och dennes kontakter med kreditgivaren. Ett exempel är när aktieägare eller företagsledare i fåmansföretag tecknar borgen för bolagets förbindelser.

text: Tredjemanspant

text: Kreditgivaren bör innan pantsättning, skriftligen informera pantsättaren om vad pantsättningen innebär.

text: Informationen bör innehålla uppgifter om att

text: – panten kan komma att säljas om kredittagaren inte uppfyller sitt åtagande, – pantsättningen kvarstår även om en eventuell intressegemenskap med kredittagaren upphör, – pantsättningen kan minska pantens värde som säkerhet för egen belåning, och – pantsättningen kan påverka tredje mannens förfogande över panten.

text: Kreditgivaren bör lämna en kopia av kreditavtalet och samtliga villkor för pantsättningen till pantsättaren.

text: Information till borgensman eller pantsättare efter åtagandets ingående

text: Kreditgivaren bör snarast underrätta borgensmannen eller pantsättaren om kreditgivaren får kännedom om sådana djupgående och varaktiga försämringar av kredittagarens ekonomi, eller annan information, som kan påverka borgensmannens eller pantsättarens regressmöjligheter eller medföra att säkerheten tas i anspråk.

text: Om kreditgivaren kan förutsätta att borgensmannen eller pantsättaren har insyn i kredittagarens ekonomi, behöver ingen information lämnas om utvecklingen av denna. Kreditgivaren bör dock underrätta borgensmannen eller pantsättaren om betalningsanstånd som har medgetts kredittagaren, om det inte är uppenbart att anståndet saknar betydelse för denne.

text: Kreditgivaren bör begära borgensmannens eller pantsättarens medgivande vid ändring av villkor för en lämnad kredit, om ändringen kan påverka dennes åtagande.

text: 6 kap. Kvittning och återkallelse av uppdrag för betalning

text: Till

text: 6 § konsumentkreditlagen

text: Kvittning

text: Kvittning bör utnyttjas främst när en kreditgivare och en konsument inte kommer överens om betalning på något annat sätt. Kreditgivaren bör tillämpa kvittning med försiktighet och omdöme samt med hänsyn till konsumenten.

text: Kvittning mot kontobehållning

text: En kreditgivare som också tillhandahåller inlåningskonton till konsumenter bör, i samband med att ett konto öppnas eller en kredit beviljas, informera konsumenten om att kreditgivaren kan komma att kvitta medel på kontot mot sin fordran. Kreditgivaren bör inte tillämpa kvittning mot behållning på konto som är avsedd för konsumentens nödvändiga utgifter och som kommer från till exempel utbetald lön, pension eller därmed jämförbara medel. Kreditgivaren bör inte för kvittning utnyttja medel på ett konto som konsumenten har anvisat för att fullgöra ett betaltjänstuppdrag.

text: Avisering

text: Kreditgivaren bör omedelbart underrätta konsumenten om att kvittning har skett och ange skälen till detta.

text: Återkallelse av uppdrag för betalning

text: Om en konsument som har lämnat ett uppdrag till kreditgivaren om betalning av en kredit från ett angivet konto som konsumenten har hos kreditgivaren, begär att uppdraget ska upphöra, bör kreditgivaren se till att det sker så snart som möjligt. _______________ Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 september 2023, då Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 2021:29

text: ) om krediter i konsumentförhållanden ska upphöra att gälla.

text: DANIEL BARR

text: Anna Hult


fs: fffs

publisher: Finansinspektionen

title: Föreskrifter om upphävande av Finansinspektionens föreskrifter (FFFS 2007:4) om rapportering av ränterisk i övrig verksamhet

text: DANIEL BARR

type: stycke

text: Niclas Lindegren

type: foreskrift


title: Föreskrifter om upphävande av Finansinspektionens föreskrifter (FFFS 2014:13) om rapportering av internt bedömt kapitalbehov

text: DANIEL BARR

text: Niclas Lindegren


text: Dessa föreskrifter och allmänna råd gäller för fysiska och juridiska personer när de tillämpar lagen (

text: ) om förvärv och förvaltning av nödlidande kreditavtal och förordningen (

text: ) om förvärv och förvaltning av nödlidande kreditavtal.

type: paragraf

text: Termer och uttryck

type: rubrik

text: Termer och uttryck som används i föreskrifterna och de allmänna råden har samma betydelse som i lagen (

text: Information om att nödlidande kreditavtal har överlåtits

text: Sådan information som ett kreditinstitut och en kreditförvärvare som har överlåtit nödlidande kreditavtal ska lämna varje halvår till Finansinspektionen enligt

text: 2 kap.

text: eller

text: 8 §

text: lagen (

text: ) om förvärv och förvaltning av nödlidande kreditavtal, ska lämnas per den 30 juni och den 31 december.

text: Informationen ska avse de nödlidande kreditavtal som har överlåtits under det närmast föregående halvåret och ha kommit in till Finansinspektionen senast den 10 augusti respektive den 31 januari.

text: Kreditinstitutet och kreditförvärvaren ska när den räknar om från en annan valuta än svenska kronor tillämpa den avistakurs som gäller den 30 juni respektive den 31 december.

text: Allmänna råd

text: Kreditinstitutet och kreditförvärvaren bör lämna informationen elektroniskt via Finansinspektionens webbplats enligt de anvisningar som lämnas där vid varje tidpunkt.

text: Ansökan om tillstånd att vara kreditförvaltare

text: Ett företag som ansöker om tillstånd att vara kreditförvaltare ska se till att ansökan innehåller följande uppgifter:

text: 1. en beskrivning av hur verksamheten ska bedrivas, 2. ett fullständigt namn, en postadress och ett personnummer eller, om sådant saknas, ett födelsedatum för de fysiska personer som har eller kan förväntas komma att få ett kvalificerat innehav i företaget, och 3. ett företagsnamn, en postadress och ett organisationsnummer eller en motsvarande identitetsuppgift för de juridiska personer som har eller kan förväntas komma att få ett kvalificerat innehav i företaget.

text: Om en eller flera juridiska personer har eller kan förväntas komma att få ett kvalificerat innehav i företaget, ska ansökan även innehålla följande uppgifter:

text: 1. ett fullständigt namn, en postadress och ett personnummer eller, om sådant saknas, ett födelsedatum för den som är styrelseledamot eller verkställande direktör eller på motsvarande sätt företräder den juridiska personen, eller är ersättare för en sådan befattningshavare, och 2. vilken befattning respektive företrädare som avses i 1 har och ett namn på den juridiska person som han eller hon företräder.

text: Ett företag som ansöker om tillstånd att vara kreditförvaltare ska använda det ansökningsformulär som finns på Finansinspektionens webbplats.

text: Allmänna råd

text: När företaget ger in de handlingar som avses i

text: 4 § 2 förordningen (2023:720)

text: om förvärv och förvaltning av nödlidande kreditavtal, bör det använda de formulär för ledningsprövning, ledningens samlade kompetens, ägarledningsprövning respektive ägarprövning som finns på Finansinspektionens webbplats. (

text: FFFS 2025:3

text: Anmälan om ändrade förhållanden

text: En bestämmelse om skyldighet för en kreditförvaltare att lämna uppgifter till Finansinspektionen om ändringar i verksamheten finns i

text: 5 § förordningen (2023:720)

text: Allmänna råd

text: Kreditförvaltaren bör när den anmäler ändrade förhållanden enligt

text: 5 § förordningen (2023:720)

text: om förvärv och förvaltning av nödlidande kreditavtal, använda de formulär för ledningsprövning, ledningens samlade kompetens, ägarledningsprövning respektive ägarprövning som finns på Finansinspektionens webbplats, om anmälan avser förändringar

text: – i kreditförvaltarens ledning, – i ledningen hos juridiska personer som har ett kvalificerat innehav i kreditförvaltaren, eller – av vilka fysiska eller juridiska personer som har ett kvalificerat innehav i kreditförvaltaren. (

text: FFFS 2025:3

text: Underrättelse om utkontraktering

text: En underrättelse enligt

text: 3 kap. 7 § lagen (2023:714)

text: FFFS 2025:3

text: Dessa allmänna råd träder i kraft den 1 juli 2025.

title: Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd om förvärv och förvaltning av nödlidande kreditavtal

text: Termer och uttryck

text: 2 kap.

text: eller

text: 8 §

text: lagen (

text: Allmänna råd

text: Allmänna råd

text: 4 § 2 förordningen (2023:720)

text: om förvärv och förvaltning av nödlidande kreditavtal, bör det använda de formulär för ledningsprövning, ägarledningsprövning respektive ägarprövning som finns på Finansinspektionens webbplats.

text: Anmälan om ändrade förhållanden

text: 5 § förordningen (2023:720)

text: Allmänna råd

text: 5 § förordningen (2023:720)

text: om förvärv och förvaltning av nödlidande kreditavtal använda de formulär för ledningsprövning, ägarledningsprövning respektive ägarprövning som finns på Finansinspektionens webbplats, om anmälan avser förändringar

text: Underrättelse om utkontraktering

text: En underrättelse enligt

text: 3 kap. 7 § lagen (2023:714)

text: om förvärv och förvaltning av nödlidande kreditavtal om att en kreditförvaltare avser att ingå ett uppdragsavtal, ska innehålla information om identiteten på tillhandahållaren av kreditförvaltningstjänster och en redogörelse för vilken eller vilka delar av verksamheten som kreditförvaltaren avser att utkontraktera och omfattningen av den verksamheten. _______________ Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 1 april 2024.

text: DANIEL BARR

text: Mikaela Werner


title: Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd om insättningssystem

text: 1 kap. Tillämpningsområde och definitioner

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om hur ett företag ska hantera insättningssystem.

text: Föreskrifterna gäller för

text: 1. bankaktiebolag, 2. sparbanker, 3. medlemsbanker, 4. kreditmarknadsbolag, 5. kreditmarknadsföreningar, och 6. värdepappersbolag som avses i 1 kap. 2 § första stycket 7 c–g lagen (

text: ) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag.

text: Bestämmelserna i 1 och 2 kap. ska, i enlighet med

text: 3 kap. 4 § lagen (2014:968)

text: om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag, tillämpas på grupp- eller undergruppsnivå.

type: kapitel

text: 2 kap. Insättningssystem

text: Tillämpningsområde

text: Bestämmelserna i detta kapitel gäller för företag som tar emot eller avser att ta emot insättningar som omfattas av insättningsgaranti enligt lagen (

text: ) om insättningsgaranti.

text: Insättningssystem

text: Ett företag ska när det hanterar sin information om insättare och deras insättningar använda it-system som gör det möjligt för företaget att automatiskt sammanställa data om insättare och deras insättningar i enlighet med Riksgäldskontorets föreskrifter (

text: RGKFS 2011:2

text: ) om instituts skyldighet att lämna uppgifter om insättare och deras insättningar.

text: Funktioner och rutiner

text: Ett företag ska se till att it-systemen enligt 2 § har tekniska funktioner och att det finns administrativa rutiner för att säkerställa att information är tillgänglig i enlighet med Riksgäldskontorets föreskrifter (

text: RGKFS 2011:2

text: Granskning och rapportering

text: Företagets funktion för internrevision ska årligen granska företagets insättningssystem samt de tekniska funktioner och administrativa rutiner som är av betydelse för säkerheten i systemet. Om företaget saknar en funktion för internrevision ska det uppdra den årliga granskningen till någon som har särskild kompetens inom säkerhetsområdet. Granskningen ska dokumenteras och rapporteras till företagets styrelse.

text: Allmänna råd

text: Företaget bör i granskningen utgå från etablerade principer för säkerhet. _______________ 1. Dessa föreskrifter och allmänna råd träder i kraft den 17 januari 2025. 2. Genom föreskrifterna upphävs Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (

text: FFFS 2014:5

text: ) om informationssäkerhet, it-verksamhet och insättningssystem.

text: DANIEL BARR

text: Agneta Blomquist


text: Finansinspektionens författningssamling

text: Utgivare: Tillförordnad chefsjurist Sophie Degenne, Finansinspektionen, Sverige, www.fi.se ISSN 1102-7460

text: Finansinspektionens allmänna råd

text: Utkom från trycket

text: om rapportering av händelser av väsentlig betydelse; den 27 december 2024

text: beslutade den 18 december 2024. Finansinspektionen lämnar följande allmänna råd.

text: Tillämpningsområde

text: Med dessa allmänna råd vill Finansinspektionen verka för att företag som står under myndighetens tillsyn rapporterar sådana händelser i verksamheten som kan äventyra företagens stabilitet eller skyddet av kundernas tillgångar. De allmänna råden gäller dock inte för – finansiella institut enligt lagen (

text: ) om valutaväxling och annan finansiell verksamhet, – företag i deras verksamhet enligt lagen (

text: ) om värdepappersfonder, – inlåningsföretag enligt lagen (

text: ) om inlåningsverksamhet, – betaltjänstleverantörer i deras betaltjänstverksamhet enligt lagen (

text: ) om betaltjänster, – försäkringsföretag enligt

text: försäkringsrörelselagen (2010:2043)

text: , och – tjänstepensionsföretag enligt lagen (

text: ) om tjänstepensionsföretag. De allmänna råden gäller inte heller för rapportering av IKT-relaterade incidenter enligt

text: artikel 19 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2554 av den 14 december 2022

text: om digital operativ motståndskraft för finanssektorn och om ändring av förordningarna

text: (EG) nr 1060/2009

text: (EU) nr 648/2012

text: (EU) nr 600/2014

text: (EU) nr 909/2014

text: och

text: (EU) 2016/1011

text: Rapportering till Finansinspektionen

text: Ett företag bör genast rapportera till Finansinspektionen när sådana händelser inträffar som anges nedan. Företagets regelansvariga funktion bör lämna rapporten som bör innehålla de uppgifter som anges i bilagan. Företaget bör rapportera sådana händelser som kan medföra att dess ekonomiska förutsättningar ändras, så att det inte kan uppfylla sina åtaganden mot kunder. Företaget bör rapportera händelser som kan medföra – att ett större antal kunder orsakas betydande ekonomisk skada, eller

text: – en väsentlig ryktesförlust för företaget. De händelser som avses är till exempel att – information som lämnas vid kundtransaktioner är felaktig eller bristfällig, – kundtransaktioner hanteras på ett felaktigt eller bristfälligt sätt, – fel uppstår i tekniska system, eller – interna eller externa regler överträds. Om en revisor vidtar åtgärder enligt

text: 9 kap.

text: och

text: 44 §§

text: aktiebolagslagen (2005:551)

text: , bör företaget genast informera Finansinspektionen om detta.

text: Riktlinjer för hantering och rapportering

text: Företagets styrelse eller motsvarande beslutande organ bör skriftligen fastställa riktlinjer för att hantera och rapportera händelser av väsentlig betydelse.

text: Anmälan till Polismyndigheten eller åklagare

text: Om ett företag misstänker att ett brott har begåtts, bör företaget göra en anmälan om detta till Polismyndigheten eller till åklagare. _______________ Dessa allmänna råd träder i kraft den 17 januari 2025, då Finansinspektionens allmänna råd (

text: FFFS 2021:2

text: ) om rapportering av händelser av väsentlig betydelse ska upphöra att gälla.

text: DANIEL BARR Agneta Blomquist

text: Bilaga

text: 1. Ange företagets namn och adress. 2. Ange företagets kontaktperson med namn och telefonnummer. 3. Beskriv händelsen och omständigheterna kring hur händelsen upptäcktes. 4. Beskriv vilka åtgärder som företaget vidtar med anledning av händelsen. 5. Om det är möjligt, ange om rapporteringen avser en sådan händelse som beskrivs i dessa allmänna råd och i så fall vilken. 6. Ange datum och underteckna dokumentet med uppgifterna.


title: Finansinspektionens föreskrifter om skyldighet för vissa finansiella företag att lämna uppgifter till den officiella statistiken

text: Dessa föreskrifter gäller för 1. risk- och utvecklingskapitalbolag som tillhör delsektorn andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut (S.125), enligt Europeiska nationalräkenskapssystemet 2010 (ENS 2010), samt 2. företag som tillhör delsektorn koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.127), enligt ENS 2010.

text: Kvartalsrapportering

text: Ett företag ska på begäran av Statistiska centralbyrån (SCB) varje kvartal lämna de uppgifter som framgår av bilaga 1. Uppgifterna ska gälla förhållandena det närmast föregående kvartalet. De ska ha kommit in till SCB senast den 25 april, den 21 juli, den 21 oktober och den 24 januari.

text: Årsrapportering

text: De företag som anges i 1 § 1 ska på begäran av SCB varje år lämna de uppgifter som framgår av bilaga 2. Uppgifterna ska gälla förhållandena det närmast föregående räkenskapsåret. De ska ha kommit in till SCB senast den 31 maj året därpå.

text: Hur uppgifterna ska rapporteras

text: Uppgifterna som anges i 2 och 3 §§ ska lämnas enligt de anvisningar som finns på SCB:s webbplats. _______________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 april 2024. När det gäller kvartalsrapportering ska föreskrifterna tillämpas första gången på uppgifter som ska lämnas för första kvartalet 2024. När det gäller årsrapportering ska de tillämpas första gången

text: på uppgifter som ska lämnas för räkenskapsår som inleds den 1 januari 2024 eller senare samma år. 2. Genom föreskrifterna upphävs Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 2016:14

text: ) om skyldighet för vissa finansiella företag att lämna uppgifter till balansstatistik.

text: DANIEL BARR Wiveca Wahlqvist Blumenthal

text: Kvartalsuppgifter till den officiella statistiken på finansmarknadsområdet (företag i s. 125 och 127)

text: Finansiella tillgångar

text: Beloppen redovisas i tusental kronor Ställningsvärde Ställningsvärde t.ex. 500 000 kr skrivs 500 (marknadsvärde) +/- ska anges (marknadsvärde)

text: Orealiserade Transaktioner Tillgångar: Redovisas i tusental kr Ingående balans Utgående balans värdeförändringar nettoköp/försäljn. Banktillgodohavanden 10 därav utlandet 101 Andelar i värdepappersfonder och specialfonder 11 därav registrerade i utlandet 111 Finansiella derivat 12 därav utlandet 121 Certifikat 14 därav utlandet 148 Obligationer (inkl.förlagsbevis och konvertibler) 15 därav utlandet 157 Utlåning, korta lån och depositioner exkl 13 banktillgodohavanden (ej koncernlån) därav utlandet 131 Utlåning, långa lån (ej koncernlån) 16 därav utlandet 161 Utlåning till koncernföretag 18 därav koncernföretag i utlandet 181 Transaktioner Innehav av aktier och andelar (inkl. aktier i koncern och nettoköp/försäljn. intresseföretag): Redovisas i tusental kr +/- ska anges Aktier i svenska noterade företag (marknadsvärden) 30 Aktier i svenska onoterade företag (bokförda värden) 31 därav aktier i koncern- eller intresseföretag 312 Andra svenska andelar (bokförda värden) 34 Aktier i utländska noterade företag (marknadsvärden) 32 Aktier i utländska onoterade företag (bokförda värden) 33 därav aktier i koncern- eller intresseföretag 332 Andra utländska andelar (bokförda värden) 35

text: Eget kapital, obeskattade reserver och Skulder:

text: Orealiserade Transaktioner Total eget kapital: Redovisas i tusental kr Ingående balans Utgående balans värdeförändringar nettoköp/försäljn.

text: Svenska noterade aktiebolag (bokförda värden) 50 därav återköp av egna aktier 501 Svenska onoterade aktiebolag (bokförda värden) 51 Andra företagsformer (bokförda värden) 52

text: Ingående balans Utgående balans Obeskattade reserver: Redovisas i tusental kr

text: Obeskattade reserver för onoterade aktiebolag 511 Obeskattade reserver för andra företagsformer 512

text: Ställningsvärde Ställningsvärde (marknadsvärde) +/- ska anges (marknadsvärde)

text: Orealiserade Transaktioner Skulder: Redovisas i tusental kr Ingående balans Utgående balans värdeförändringar nettoköp/försäljn.

text: Finansiella derivat 20

text: därav utlandet 201 därav personaloptioner OBS! Både mot Sverige och mot utlandet 202

text: Certifikat 22 Obligations-, förlags- och konverteringslån (ej 23

text: personalkonvertibler)

text: Upplåning, korta lån (ej koncernlån) 21

text: därav utlandet 211

text: Upplåning, långa lån (ej koncernlån) 25

text: därav utlandet 251

text: Upplåning från koncernföretag 27

text: därav koncernföretag i utlandet 271

text: Investmentföretag, År

text: Årsuppgifter till den officiella statistiken på finansmarknadsområdet företag i s. 125 Resultaträkning

text: Belopp i TKR

text: Utdelning på aktier och andelar 001 Ränteintäkter 002 Valutakursdifferenser (avseende lån) (ange tecken +/-) 003

text: Försäljning av värdepapper (avser företag som är rörelsedrivande i aktier m.m.) 004 Övriga finansiella intäkter 005 SUMMA INTÄKTER 010

text: Räntekostnader (ange tecken -) 011 Övriga finansiella kostnader (ange tecken -) 012

text: Köp av värdepapper (avser företag som är rörelsedrivande i aktier m.m.) (ange tecken -) 013 Förvaltningskostnader (ange tecken -) 014 Övriga kostnader (ange tecken -) 015 SUMMA RÖRELSEKOSTNADER (ange tecken -) 020

text: Resultat före avskrivningar 030

text: Avskrivningar materiella anläggn.tillgångar (ange tecken -) 031

text: Resultat före realisationsresultat m.m 040

text: Realisationsvinster på sålda aktier 041 Realisationsvinster på övriga värdepapper 042 Extraordinära intäkter 043 Realisationsförluster på sålda aktier (ange tecken -) 044 Realisationsförluster på övriga värdepapper (ange tecken -) 045 Värdeförändring aktier och andelar (ange tecken +/-) 046 Värdeförändring andra finansiella tillgångar (ange tecken +/-) 047 Extraordinära kostnader (ange tecken -) 048

text: Resultat före bokslutsdispositioner och skatt 050

text: Förändring av obeskattade reserver (ange tecken +/-) 051 Nedskrivning av aktier och andelar (ange tecken -) 052 Nedskrivn. av andra finansiella anläggn.tillg (ange tecken -) 053 Koncernbidrag – erhållna (ange tecken +/-) 054 Koncernbidrag – lämnade (ange tecken -) 055 Aktieägartillskott (ange tecken +/-) 056 Övriga bokslutsdispositioner (ange tecken +/-) 057

text: Resultat före skatt 060

text: Skatt på årets resultat (ange tecken -) 061 Övriga skatter (ange tecken -) 062

text: Årets resultat 070

text: Investmentföretag, År

text: Balansräkning per bokslutsdag

text: Tillgångar Belopp i TKR

text: Tecknat men ej inbetalt kapital 101 Immateriella anläggningstillgångar 111 Materiella anläggningstillgångar 112 Konton hos Riksbanken 121 Lån och låneväxlar finansiella företag 131 övriga företag 132 övriga svenska låntagare 133 utländska låntagare 134 Fordringar mot koncernföretag svenska 135 varav finansiella företag 138 utländska 136 Övriga fordringar 137 Förutbetalda kostn. och upplupna intäkter 141 varav upplupna räntor 142 Konverteringslån 151 Statsobligationer 152 Andra obligationer & förlagsbevis 153 Statsskuldväxlar 154 Kommuncertifikat 155 Företagscertifikat 156 Bankcertifikat 157 Andra certifikat 158 Dagslån 161 Finansiella derivat 162 Andelar i värdepappersfonder 163 varav utlandet 164 Aktier och andelar 171 Kassa och bank 181

text: Balansomslutning 191

text: varav i utländsk valuta 192

text: Investmentföretag, År

text: Balansräkning per bokslutsdag Eget kapital och skulder Belopp i TKR

text: Eget kapital, totalt 201 Aktiekapital 202 Bundna fonder 203 Fria fonder/balanserat resultat 204 Redovisat årsresultat 205 0 Länk från Resultat rad 070 Obeskattade reserver 211 Avsättningar 221 varav avsatt till pensioner 222

text: Skulder till koncernföretag Svenska 231 varav finansiella företag 233 Utländska 232

text: Obligations- och förlagslån 241 Certifikat 242 Konverteringslån 243

text: Lån och låneväxlar Banker 251 Övriga finansiella företag 252 Övriga icke-finansiella företag 253 Övriga långivare 254 Utländska långivare 255 Bolagets skatteskuld 261 Övriga skulder 262 Upplupna kostn. och förutbetalda intäkter 271 varav u pplupna räntor 272 Finansiella derivat 281 Dagslån 282

text: Balansomslutning 291 0 Länk från rad 191 varav i utländsk valuta 292 0 Länk från rad 192

text: Förändringar av eget kapital

text: Belopp i TKR

text: Bokfört ingående eget kapital (= UB föregående bokföringsperiod) 401 Effekt av nya redovisningsprinciper (IFRS) (ange tecken +/-) 402 Förändring av fond för verkligt värde Marknadsvärdeförändring 403 Realiserat via resultaträkningen 404 Nyemission inkl. överkurs 411 Avsättn. till uppskrivningsfond samt fondemission mot uppskrivning av anläggningstillgångar 421 Aktieägartillskott (ange tecken +/-) 431 Inlösen av egna aktier (ange tecken -) 432 Utgifter för förvärv av egna aktier (ange tecken -) 435 Inkomster från avyttring av egna aktier 436 Utdelning (ange tecken -) 441 Koncernbidrag (ange tecken +/-) 433 Skatteeffekt av koncernbidrag (ange tecken +/-) 434 Övriga förändringar (ange tecken +/-) 451 Årets resultat 461 0 Länk från Resultat rad 070 Utgående eget kapital 471 0 Länk från rad 201 Föreslagen utdelning 481

text: Investmentföretag, År

text: Nyemission av egna aktier och andelar under räkenskapsåret

text: Belopp i TKR

text: Likviderat belopp tecknat av Svenska tecknare 300 Utländska tecknare 301

text: Summa nyemitterat kapital 302

text: Innehav av aktier och andelar per bokslutsdag

text: Aktieinnehav i Belopp i TKR

text: Svenska noterade aktiebolag (marknadsvärde)

text: Finansiella företag 501 Icke-finansiella företag 502

text: Övriga svenska företag (bokfört värde)

text: Finansiella företag 603 Icke-finansiella företag 604 Utländska noterade företag* (marknadsvärde) 605 Övriga utländska företag (bokfört värde) 606

text: Aktietransaktioner under räkenskapsåret

text: Transaktionsvärden i TKR

text: Likviderade nyteckningar och övriga köp Försäljningar Inlösen Lämnade aktieägartillskott Övriga transaktioner

text: Svenska börsnoterade aktier

text: Finansiella företag 701 Icke-finansiella företag 702

text: Övriga svenska aktier

text: Finansiella företag 703 Icke-finansiella föreag 704

text: Utländska aktier

text: Utländska börsnoterade aktier 705 Övriga utländska aktier 706


text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om clearingbolag.

text: Föreskrifterna gäller också för filialer till utländska clearingbolag. Det som anges om styrelsen i dessa föreskrifter ska för filialer i stället avse den verkställande direktören. Det som anges om clearingbolag och aktiebolag ska då avse filialer till utländska clearingbolag. Sådana bestämmelser som rör stiftelseurkund och bolagsordning i 2 kap. gäller dock inte för filialer till utländska clearingbolag.

text: I föreskrifterna finns bestämmelser om följande: – tillstånd (2 kap.), – styrning och riskhantering (3 kap.), – informations-, it- och cybersäkerhet (4 kap.), – beredskap (5 kap.), – kapital (6 kap.), och – uppdragsavtal (7 kap.).

text: Proportionalitet

text: Bestämmelserna i 3–5 och 7 kap. ska tillämpas proportionellt i förhållande till arten, omfattningen och komplexiteten av riskerna i varje clearingbolags verksamhet.

text: Definitioner

text: Termer och uttryck som används i föreskrifterna har samma betydelse som i lagen (

text: ) om clearing och avveckling av betalningar. Därutöver betyder 1. funktion: en enhet eller en avdelning som består av en eller flera personer med uppdrag att utföra en eller flera uppgifter inom verksamheten, 2. incident: en händelse som har eller riskerar att få negativ påverkan på bolagets verksamhet, tillgångar eller förtroende, 3. informationssäkerhet: skydd av konfidentialitet, riktighet och tillgänglighet hos information, 4. interna regler: policy- och styrdokument, riktlinjer, instruktioner eller andra skriftliga dokument genom vilka ett bolag styr sin verksamhet, 5. it-verksamhet: ett bolags organisation, processer och personal för att hantera it-system, 6. konfidentialitet: förhållandet att information inte görs tillgänglig eller avslöjas för obehöriga, 7. kontrollfunktion: en funktion för riskkontroll, regelefterlevnad eller internrevision, 8. process: en kedja av sammanhängande aktiviteter som utifrån en viss resursinsats producerar ett resultat, 9. riktighet: egenskap hos information som innebär att informationen inte förändras obehörigen, av misstag eller på grund av funktionsstörning, 10. spårbarhet: en möjlighet att entydigt kunna härleda utförda aktiviteter och vilken person eller systemfunktion som har utfört dessa, och 11. tillgänglighet: en möjlighet att kunna använda information i förväntad utsträckning och inom önskad tid.

text: 2 kap. Tillstånd

text: Ansökan om tillstånd för clearingverksamhet

text: En ansökan om tillstånd att bedriva clearingverksamhet ska vara utformad på det sätt och ha det innehåll som framgår av 2–6 §§.

text: Beskrivning av verksamheten

text: Den beskrivning av den planerade verksamheten som enligt

text: 2 kap. 9 § lagen (2024:114)

text: om clearing och avveckling av betalningar ska finnas i en ansökan om tillstånd att bedriva clearingverksamhet, ska omfatta

text: 1. en förteckning över de personer som ska ingå i aktiebolagets styrelse eller vara verkställande direktör, eller vara ersättare för någon av dem, 2. en schematisk översikt av hur verksamheten ska organiseras som innefattar en redogörelse för

text: a) de olika funktionerna, b) vem som är ansvarig för respektive funktion, c) hur många personer som ska vara verksamma inom dessa funktioner, samt d) de åtgärder och uppgifter som utförs inom respektive funktion,

text: 3. en redogörelse för hur de kontrollfunktioner som anges i 6 kap. 1 § Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (

text: FFFS 2014:1

text: ) om styrning, riskhantering och kontroll i kreditinstitut, ska vara utformade och hur deras arbete ska bedrivas,

text: 4. flödesscheman över de väsentliga processer som finns för clearingverksamheten,

text: 5. en beskrivning av de väsentliga risker som verksamheten är förknippad med, samt hur dessa ska hanteras genom kontroller och andra åtgärder,

text: 6. en uppgift om huruvida aktiebolaget avser att uppdra åt någon annan att utföra uppgifter som är av betydelse för clearingverksamheten och i så fall en beskrivning av

text: a) arten och omfattningen av uppdraget, och b) hur aktiebolaget avser att fullgöra sina skyldigheter enligt 7 kap.,

text: 7. en redogörelse för aktiebolagets hantering av informationssäkerhet och it-verksamhet som innefattar

text: a) hur den ska vara organiserad, styras och följas upp, och b) de väsentliga it-systemens funktioner och användningsområden,

text: 8. en beskrivning av

text: a) reglerna för clearingverksamheten enligt 3 kap. 1 § andra stycket lagen om clearing och avveckling av betalningar, och b) de regler eller avtalsvillkor som reglerar deltagandet i clearingverksamhetenenligt 4 kap. 1 § lagen om clearing och avveckling av betalningar,

text: 9. en uppgift om huruvida aktiebolaget avser att bedriva sidoverksamhet och i så fall en beskrivning av den verksamheten,

text: 10. en redogörelse för hur aktiebolaget avser att finansiera verksamheten,

text: 11. en prognos för de tre närmast kommande verksamhetsåren som omfattar

text: a) balans- och resultaträkningar, och b) en beräkning av hur stort det egna kapitalet minst ska vara enligt 6 kap. 1 §, och

text: 12. de antaganden som prognosen enligt 11 bygger på samt vilken påverkan ändrade antaganden, inbegripet ändrade betalningsvolymer, får på angivna prognoser och på beräkningarna av det egna kapitalet.

text: Övriga uppgifter och handlingar som ska lämnas in

text: Ett aktiebolag ska tillsammans med ansökan lämna skriftliga uppgifter om

text: 1. bolagets innehav av aktier eller andelar i andra företag, och

text: 2. huruvida bolaget är part i en pågående domstolsprocess eller ett skiljeförfarande och, om så är fallet, närmare uppgifter om detta.

text: Ett aktiebolag ska tillsammans med ansökan också lämna skriftliga uppgifter om de personer som avses i 2 § 1. Uppgifterna ska lämnas enligt bilaga 2 till Finansinspektionens föreskrifter (

text: FFFS 2023:12

text: ) om ägar-, ägarlednings- och ledningsprövning i vissa finansiella företag.

text: Ett aktiebolag ska tillsammans med ansökan ge in följande handlingar:

text: 1. En stiftelseurkund för bolaget, om det inte är registrerat i aktiebolagsregistret.

text: 2. Bolagets bolagsordning.

text: 3. Ett underlag som visar att bolaget kommer att ha det egna kapital som krävs enligt 6 kap. 1 §.

text: 4. Utkast till de interna regler som ska finnas för verksamheten enligt dessa föreskrifter.

text: Om aktiebolaget har ingått ett uppdragsavtal som gäller uppgifter som är av betydelse för clearingverksamheten, ska bolaget ge in avtalet tillsammans med ansökan.

text: Ett aktiebolag som bedriver verksamhet sedan tidigare ska, utöver de handlingar som anges i 4 §, tillsammans med ansökan ge in kopior av fastställda årsredovisningar för de tre senaste räkenskapsåren.

text: En filial till ett utländskt clearingbolag som inte är skyldig att upprätta en årsredovisning, ska i stället ge in kopior av årsbokslut som avser de tre senaste räkenskapsåren.

text: En ansökan ska undertecknas av alla stiftare eller styrelseledamöter och innehålla en försäkran att de inte är i konkurs eller har näringsförbud och att de inte heller har förvaltare enligt

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: Ansökan om godkännande av ändring av bolagsordningen

text: Ett clearingbolag som ansöker om godkännande av en ändring av bolagsordningen enligt

text: 2 kap. 5 § andra stycket lagen (2024:114)

text: om clearing och avveckling av betalningar ska tillsammans med ansökan ge in

text: 1. en kopia av bolagsstämmans protokoll med ändringsbeslutet, och 2. den ändrade bolagsordning som bolagsstämman har beslutat om. Ansökan ska undertecknas av behörig företrädare för clearingbolaget.

text: 3 kap. Styrning och riskhantering

text: Bestämmelser i andra föreskrifter

text: Ett clearingbolag ska tillämpa följande bestämmelser i Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (

text: FFFS 2014:1

text: ) om styrning, riskhantering och kontroll i kreditinstitut: – 2 kap. 1, 3–6, 10 och 11 §§ om allmänna organisatoriska krav, med undantag för 2 § första stycket 8 och det som anges i 11 § om 7–9 §§, – 3 kap. 1, 2 och 4 §§ om styrelsens och den verkställande direktörens ansvar, – 4 kap. 3, 4 och 6 §§ om intressekonflikter i verksamheten, – 5 kap. 1 och 4–6 §§ om riskhantering, med undantag för det som anges om limiter i 1 §, – 6 kap. om kontrollfunktioner, – 7 kap. om funktion för riskkontroll, med undantag för det som anges i 3 § 8, – 8 kap. om regelefterlevnad, och – 9 kap. om funktion för internrevision. Ett clearingbolag ska också tillämpa följande bestämmelser i Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (

text: FFFS 2014:4

text: ) om hantering av operativa risker: – 5 kap. 1, 6, 7 §§ om hantering av operativa risker i verksamheten. Det som anges om företag i bestämmelserna enligt första och andra styckena ska då avse clearingbolag. När det gäller filialer ska det som anges om styrelsen i stället avse den verkställande direktören. (

text: FFFS 2024:34

text: Styrning

text: Ett clearingbolag ska driva sin verksamhet på ett etiskt ansvarsfullt och professionellt sätt. Bolaget ska också upprätthålla sunda yrkesmässiga värderingar, attityder och beteenden som har avgörande betydelse för hur bolaget hanterar sina risker (riskkultur).

text: Styrelsen ska regelbundet se över och bedöma effektiviteten i clearingbolagets organisationsstruktur, rutiner, metoder och andra åtgärder som bolaget har fattat beslut om för att följa lagar och andra författningar som reglerar bolagets tillståndspliktiga verksamhet. Styrelsen ska även vidta lämpliga åtgärder för att, i förekommande fall, korrigera brister i dessa åtgärder.

text: Riskhantering

text: Ett clearingbolag ska ha interna regler för sin riskhantering som anger 1. vilka typer av risker som bolaget i huvudsak är exponerat för, 2. bolagets metoder och processer för att identifiera, mäta, övervaka, hantera och internt rapportera risker, 3. hur bolaget ska utveckla och tillämpa kontroller för att motverka de risker som bolaget är exponerat för, 4. hur kontrollerna enligt 3 ska testas och utvärderas, och 5. bolagets rutiner för att fastställa och övervaka den nivå och den inriktning på bolagets risker som kan accepteras för att uppnå bolagets strategiska mål (riskaptiten).

text: Ett clearingbolag ska ha metoder för att identifiera och mäta sina risker.

text: Ett clearingbolag ska identifiera risker i sina produkter, tjänster, funktioner, processer och it-system.

text: Ett clearingbolag ska regelbundet mäta riskerna enligt 6 §, genom att bedöma sannolikheten för att de inträffar och vilka konsekvenserna blir av detta. Bolaget ska även fastställa vilka åtgärder det ska vidta för att hantera riskerna.

text: Ett clearingbolag ska testa och utvärdera de kontroller som bolaget har för att säkerställa att det löpande kan ha kontroll över de väsentliga risker som bolaget är exponerat för.

text: Ett clearingbolag ska fastställa och dokumentera indikatorer med gränsvärden för sina relevanta risker som visar när dessa risker har ökat. Clearingbolaget ska regelbundet se över och, om det behövs, uppdatera indikatorerna och gränsvärdena.

text: Ett clearingbolag ska dokumentera sina processer enligt 5 kap. 1 § Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (

text: FFFS 2014:4

text: 4. processens resultat, till exempel en tjänst, produkt eller liknande, och

text: 5. vilken information som används i aktiviteterna enligt 1.

text: Clearingbolaget ska ange i interna regler hur bolaget ska dokumentera processerna enligt första stycket och hur det ska hantera operativa risker i processerna.

text: Process för godkännande

text: Ett clearingbolag ska när det inför nya, eller väsentligt förändrade, produkter, tjänster, marknader, processer, it-system och vid större förändringar i bolagets verksamhet och organisation, hantera de risker som kan uppstå i samband med detta på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. (

text: FFFS 2024:34

text: Ett clearingbolag ska ha en process för att godkänna nya eller väsentligt förändrade produkter, tjänster, marknader, processer, it-system samt vid större förändringar i bolagets verksamhet och organisation. (

text: FFFS 2024:34

text: Ett clearingbolag ska i sina interna regler beskriva processen för godkännande enligt 12 §. De interna reglerna ska även ange

text: 1. vad bolaget avser med nya eller väsentligt förändrade befintliga produkter, tjänster, marknader, processer, it-system och större förändringar i bolagets verksamhet och organisation, samt 2. vilka funktioner och enheter som ska delta i processen. (

text: FFFS 2024:34

text: Ett clearingbolag ska se till att följande moment finns med i processen för godkännande enligt 12 §

text: 1. kontroll av att gällande regler följs,

text: 2. analys av om bolagets risknivåer kan öka eller om nya risker kan uppstå och om detta kan påverka bolagets kapitalbehov,

text: 3. kontroll av att det finns tillräckligt med personal och tillgång till kompetens, interna regler, verktyg och processer i affärsenheter samt stöd- och kontrollfunktioner för att kunna förstå och övervaka riskerna, samt

text: 4. dokumentation av beslut om godkännande där de överväganden framgår som legat till grund för beslutet. (

text: FFFS 2024:34

text: Om det inte anges i de interna reglerna enligt 13 § 1 att clearingbolaget ska tillämpa processen enligt 12 §, ska funktionen för riskkontroll avgöra huruvida bolaget ska tillämpa den processen eller inte. (

text: FFFS 2024:34

text: När ett clearingbolag beslutar om en ny produkt, tjänst, marknad, process eller it-system, ska det fastställa vilken person eller funktion som ska ansvara för att hantera risker som är förenade med dessa. (

text: FFFS 2024:34

text: Hantering av incidenter

text: Ett clearingbolag ska ha interna regler för att hantera, dokumentera, analysera och internt rapportera de incidenter som uppstår i verksamheten. Bolaget ska rapportera allvarliga incidenter till styrelsen och den verkställande direktören.

text: Ett clearingbolag ska efter att en allvarlig incident har inträffat, identifiera och analysera orsakerna till incidenten.

text: Bolaget ska, utifrån den analys som har gjorts enligt första stycket, bedöma om det finns ett behov av att förbättra it-system, processer, kontroller och beredskap samt vidta nödvändiga åtgärder.

text: Driftssäkerhet

text: Ett clearingbolag ska fastställa mål för driftssäkerhet och ha ändamålsenliga interna regler för att nå dessa mål. Målen ska innefatta kvalitativa och kvantitativa mått.

text: Bolaget ska övervaka och regelbundet utvärdera om det uppfyller sina fastställda mål för driftssäkerhet.

text: Ett clearingbolag ska säkerställa att det har tillräcklig kapacitet för att kunna nå sina fastställda mål för driftssäkerhet även vid ökade betalningsvolymer och i stressade situationer.

text: Bolaget ska regelbundet övervaka och testa kapaciteten och prestandan i de it-system som det använder i clearingverksamheten.

text: Bolaget ska om det behövs ta fram dels prognoser över efterfrågan på bolagets tjänster och produkter, dels lämpliga planer för att anpassa sig till förändringar i betalningsvolymen eller i fråga om tekniska krav.

text: 4 kap. Informations-, it- och cybersäkerhet

text: Interna regler

text: Ett clearingbolag ska ha interna regler för sitt arbete med informations-, it- och cybersäkerhet.

text: De planer för informations-, it- och cybersäkerhet som ett clearingbolag ska ha enligt

text: 3 kap. 4 § lagen (2024:114)

text: om clearing och avveckling av betalningar, ska framgå av bolagets interna regler.

text: Informationssäkerhet

text: Mål och inriktning

text: Ett clearingbolag ska dokumentera mål och inriktning för sin informationssäkerhet. Styrelsen eller den verkställande direktören ska besluta om målen och inriktningen.

text: Ansvar för informationssäkerhet och samordning

text: Ett clearingbolag ska säkerställa att det är tydligt hur ansvaret för informationssäkerheten är fördelat inom verksamheten.

text: Ett clearingbolag ska utse en person som ansvarar för att leda och samordna arbetet med informationssäkerhet.

text: Klassificering av information

text: Ett clearingbolag ska klassificera sin information för att den ska få rätt skyddsnivå. Klassificeringen ska utgå från de krav som ställs på informationens konfidentialitet, riktighet och tillgänglighet i verksamheten. Bolaget ska dokumentera klassificeringen enligt första stycket och utse personer eller funktioner som ansvarar för den information som hanteras inom verksamheten.

text: Riskanalys

text: Ett clearingbolag ska årligen och vid förändringar som har betydelse för informationssäkerheten, analysera de risker som är hänförliga till bolagets informationssäkerhet. Bolaget ska utifrån dessa analyser och inträffade incidenter besluta om hur det ska hantera de identifierade riskerna. Bolaget ska dokumentera riskanalyserna och sina beslut om åtgärder.

text: Interna regler för informationssäkerhet

text: Det ska framgå av ett clearingbolags interna regler för informationssäkerhet vilka krav som bolaget ställer på 1. fysisk säkerhet, 2. skydd av datakommunikation och drift av it-system, 3. spårbarhet i it-system, 4. styrning av åtkomst till information, 5. säkerhet i it-system vid inköp, utveckling, underhåll och avveckling av sådana system, 6. rapportering och hantering av incidenter relaterade till informationssäkerhet, och 7. regelbunden kontroll av bolagets it-system mot den fastställda skyddsnivån för information enligt 6 §.

text: Ett clearingbolag ska säkerställa att dess produktionsmiljö för it-system är separerad från test- och utvecklingsmiljöer.

text: Ett clearingbolag ska fastställa hur det ska tilldela, ändra och ta bort åtkomstbehörigheter till it-system. Bolaget ska regelbundet, dock minst årligen, kontrollera att befintliga åtkomstbehörigheter är begränsade till behov utifrån tilldelade arbetsuppgifter.

text: It-verksamhet

text: Säkerhet

text: Ett clearingbolag ska se till att dess it-system är tillräckligt säkra i förhållande till arten hos den information som bolaget hanterar i systemen. Bolaget ska när det bedömer om it-systemen är tillräckligt säkra, utgå från den klassificering av information som ska göras enligt 6 §.

text: Mål och strategier

text: Ett clearingbolag ska ha dokumenterade övergripande mål och strategier för sin it-verksamhet. Den verkställande direktören ska besluta om bolagets övergripande mål och strategier enligt första stycket, och regelbundet utvärdera målen och strategierna och uppdatera dem om det behövs.

text: Ansvariga

text: Ett clearingbolag ska säkerställa att det är tydligt vem som ansvarar för de olika delarna av bolagets it-verksamhet. Bolaget ska för varje it-system utse en person eller funktion som ansvarar för de krav som ställs på systemet.

text: Processer

text: Ett clearingbolag ska ha ändamålsenliga processer för hur det hanterar sina it-system. Bolaget ska dokumentera processerna och beskriva de förhållanden som är av betydelse för att det ska kunna hantera it-systemen på ett kontrollerat sätt. De processer som bolaget ska dokumentera ska omfatta 1. inköp, utveckling, underhåll och avveckling av it-system, 2. drift av it-systemen, inklusive säkerhetskopiering, samt återställning av system och data, 3. incidenthantering, 4. ändringshantering, och 5. test.

text: Dokumentation av it-system

text: Ett clearingbolag ska ha en dokumentation av varje enskilt it-system som är av betydelse för verksamheten. Clearingbolaget ska även se till att dessa system framgår av en förteckning. Bolaget ska se över förteckningen regelbundet, minst årligen, och uppdatera den om det behövs.

text: 5 kap. Beredskap

text: Hantering av avbrott och störningar

text: Ett clearingbolag ska ha system, resurser, processer och interna regler som säkerställer att bolaget kan 1. återuppta en sådan kritisk verksamhet som avses i

text: 3 kap. 3 § första stycket lagen (2024:114)

text: om clearing och avveckling av betalningar inom kort efter ett avbrott, och 2. hantera händelser som utgör en betydande risk för avbrott i bolagets verksamhet. Styrelsen eller den verkställande direktören ska besluta om de interna reglerna. Beredskapsplaner, kontinuitetsplaner och återställningsplaner

text: De interna reglerna enligt 1 § ska åtminstone omfatta planer som beskriver 1. de åtgärder som clearingbolaget ska vidta för att hantera allvarliga och omfattande avbrott, störningar eller kriser (beredskapsplan), 2. hur verksamheten ska upprätthållas i händelse av ett avbrott eller en större verksamhetsstörning (kontinuitetsplan), och 3. enligt vilka prioriteringar och rutiner bolaget ska återgå till normal verksamhet efter ett avbrott eller en större verksamhetsstörning (återställningsplan). Det ska framgå av planerna vilka roller och befattningar som ansvarar för att styra verksamheten och för att besluta om åtgärder vid ett avbrott eller en större verksamhetsstörning. Av planerna ska det även framgå hur clearingbolaget ska prioritera, och besluta om, vilka åtgärder som bolaget ska vidta beroende på typen och omfattningen av ett avbrott eller en större verksamhetsstörning.

text: Beredskapsplaner, kontinuitetsplaner och återställningsplaner ska vara enkla att tillämpa och vara lätta att tillgå även om det inträffar avbrott, störningar eller kriser.

text: Analys av verksamheten

text: Ett clearingbolag ska regelbundet analysera konsekvenserna av sådana avbrott eller större störningar som kan inträffa i bolagets verksamhet samt i den verksamhet som bolaget har uppdragit åt någon annan att utföra.

text: Konsekvensanalysen enligt 4 § ska omfatta alla affärsenheter och stödfunktioner och ta hänsyn till hur de är beroende av varandra. Ett clearingbolag ska använda analysen som underlag för att 1. fastställa bolagets prioriteringar för att på ett ändamålsenligt sätt hantera ett avbrott eller en större verksamhetsstörning, 2. fastställa bolagets prioriteringar och mål för att återuppta verksamheten efter ett avbrott eller en större verksamhetsstörning, och

text: 3. ta fram beredskapsplaner, kontinuitetsplaner och återställningsplaner.

text: Kritisk verksamhet

text: Ett clearingbolag ska fastställa den längsta tillåtna tiden för avbrott i en kritisk verksamhet.

text: Ett clearingbolag ska, om det inte är uppenbart obehövligt, ha minst ett alternativt driftställe som bolaget utan dröjsmål kan ta i bruk för att säkerställa att det kan upprätthålla driften av kritisk verksamhet eller återuppta den inom kort efter ett avbrott. Ett alternativt driftställe ska vara geografiskt åtskilt från det ordinarie driftstället och inte vara beroende av samma fysiska infrastruktur som det ordinarie driftstället.

text: Kommunikation

text: Ett clearingbolag ska ha rutiner för att hantera sin interna och externa kommunikation i samband med ett avbrott eller en större verksamhetsstörning. När bolaget planerar kommunikationen ska det ta hänsyn till om ett avbrott eller en störning kan påverka det finansiella systemet.

text: Utbildning

text: Ett clearingbolag ska regelbundet utbilda och informera sin personal om hur den ska använda bolagets beredskapsplaner, kontinuitetsplaner och återställningsplaner.

text: Övning och testning av planer

text: Ett clearingbolag ska testa sina beredskapsplaner, kontinuitetsplaner och återställningsplaner samt öva på att tillämpa dem. Övningarna ska vara scenariobaserade. I testerna ska det ingå praktiska moment som, i förekommande fall, ska inbegripa hur clearingbolaget ska övergå från det ordinarie driftstället till ett alternativt driftställe. De genomförda övningarna och testerna ska utvärderas. Övningar och tester ska genomföras 1. regelbundet, minst årligen, 2. i samband med omfattande ändringar av it-system som påverkar kritisk verksamhet, och 3. om det behövs i andra fall än de som avses i 1 och 2.

text: Ett clearingbolag ska fastställa vilka typer av övningar och tester enligt 10 § som bolaget ska genomföra och hur ofta de ska genomföras. Styrelsen ska minst årligen få information om resultatet från övningarna och testerna.

text: Uppdatering av planer

text: Ett clearingbolag ska regelbundet, minst årligen, utvärdera och, om det behövs, uppdatera sina beredskapsplaner, kontinuitetsplaner och återställningsplaner. Bolaget ska när det bedömer om en plan behöver uppdateras, beakta de utvärderingar som enligt 10 § andra stycket ska göras av övningar och tester. Bolaget ska utse en person eller en funktion som ansvarar för att planerna uppdateras.

text: 6 kap. Kapital

text: Krav på eget kapital

text: Ett clearingbolag ska ha ett eget kapital som minst uppgår till ett belopp som beräknas som summan av 1. ett riskbaserat kapitalkrav beräknat enligt 3 §, och 2. ett kapitalkrav för att kunna fortsätta att bedriva kritisk verksamhet, beräknat enligt 4 §. Beloppet ska fastställas av styrelsen. Beräkningen av beloppet ska dokumenteras.

text: Styrelsen ska minst årligen, eller oftare om det behövs, fastställa clearingbolagets kapitalkrav enligt 1 §. Styrelsen ska regelbundet övervaka storleken på bolagets egna kapital.

text: Beräkning av riskbaserat kapitalkrav

text: Ett clearingbolag ska, när det beräknar sitt riskbaserade kapitalkrav, utgå från de risker som bolaget har identifierat enligt 3 kap. och som kan få en negativ påverkan på bolagets finansiella ställning. Bolaget ska beakta relevanta riskscenarier vid beräkningen. Vid beräkningen får clearingbolaget beakta effekterna av de åtgärder som bolaget har vidtagit för att motverka riskerna.

text: Beräkning av kapitalkrav för kritisk verksamhet

text: Ett clearingbolag ska beräkna ett kapitalkrav för att bolaget ska kunna fortsätta att bedriva kritisk verksamhet även om förluster uppstår. Kapitalkravet ska beräknas som ett belopp som motsvarar bolagets rörelsekostnader under de senaste sex månaderna. Om ett clearingbolag inte har bedrivit någon clearingverksamhet under de senaste sex månaderna ska kapitalkravet beräknas som ett belopp som motsvarar de rörelsekostnader som bolaget kan förväntas ha under de kommande sex månaderna.

text: Rapportering

text: Ett clearingbolag ska meddela Finansinspektionen om det egna kapitalet understiger det fastställda kapitalkravet.

text: 7 kap. Uppdragsavtal

text: Allmänt om krav på verksamhet som omfattas av uppdragsavtal

text: Ett clearingbolag ska ha system, resurser och interna regler som säkerställer att verksamhet som omfattas av sådana uppdragsavtal som avses i

text: 3 kap. 6 § lagen (2024:114)

text: om clearing och avveckling av betalningar bedrivs i enlighet med de regler som gäller för bolagets verksamhet. Styrelsen eller den verkställande direktören ska besluta om de interna reglerna.

text: Det ska framgå av de interna reglerna enligt 1 § hur clearingbolaget ska säkerställa att det uppfyller de krav som anges i 3–11 §§.

text: Åtgärder inför att ett uppdragsavtal ingås

text: Ett clearingbolag ska genomföra en riskbedömning innan det uppdrar åt någon annan att utföra uppgifter som är av betydelse för clearingverksamheten. Bolaget ska identifiera, analysera och bedöma de risker som det innebär att uppdra åt någon annan att utföra uppgifterna. Clearingbolaget ska särskilt beakta operativa risker som kan påverka dess driftssäkerhet, inbegripet risken för att uppgifterna inte utförs fullständigt eller utförs felaktigt.

text: Ett clearingbolag som avser att uppdra åt någon annan att utföra uppgifter som är av betydelse för clearingverksamheten, ska säkerställa att det har personal med tillräcklig kompetens och erfarenhet för att kunna följa upp den verksamhet som omfattas av uppdragsavtal på det sätt som anges i 8 §.

text: Ett clearingbolag som avser att ingå ett uppdragsavtal ska välja en uppdragstagare med omsorg genom att säkerställa att uppdragstagaren 1. har den kunskap, kompetens och kapacitet som krävs för att utföra uppgifterna på ett tillfredsställande sätt samt har de tillstånd som krävs enligt lagar och andra författningar, och 2. kan förväntas utföra uppdraget i enlighet med 7 § första stycket 2.

text: Ett clearingbolag ska dokumentera 1. de bedömningar som bolaget ska göra enligt 3 §, 2. hur bolaget ska säkerställa att det uppfyller de krav på kompetens och erfarenhet som anges i 4 §, och 3. hur bolaget har bedömt att uppdragstagaren uppfyller de krav som anges i 5 §.

text: Åtgärder i samband med att ett uppdragsavtal ingås

text: Ett clearingbolag som ingår ett uppdragsavtal ska säkerställa att 1. bolaget och dess revisorer

text: a) ges tillgång till uppgifter om den del av uppdragstagarens verksamhet som omfattas av uppdragsavtalet, och b) har obegränsad rätt till revision av den verksamhet som omfattas av uppdragsavtalet och ges tillträde till uppdragstagarens lokaler och tillgång till dess it-system, och

text: 2. uppdragstagaren

text: a) uppfyller de krav som följer av lagar och andra författningar som är tillämpliga på de uppgifter som uppdraget avser, b) löpande övervakar och kvalitetssäkrar hur de uppgifter som omfattas av uppdragsavtalet utförs och på ett ändamålsenligt sätt hanterar risker i den verksamhet som omfattas av uppdragsavtalet, c) informerar bolaget om alla händelser som kan innebära att den inte längre har förmåga att utföra de uppgifter som uppdraget avser på ett tillfredsställande sätt och i enlighet med lagar och andra författningar som gäller för bolagets verksamhet, d) följer bolagets interna regler i de delar som är relevanta för de uppgifter som uppdraget avser, e) skyddar all konfidentiell information som avser bolaget eller dess kunder, f) uppfyller de krav som anges i 5 kap. när det gäller de uppgifter som uppdraget avser, g) har en uppsägningstid som är tillräckligt lång för att bolaget ska kunna övergå till en alternativ lösning om uppdragstagaren säger upp avtalet, h) inte utan bolagets medgivande i sin tur får uppdra åt någon annan att utföra uppgifter som ingår i uppdraget, och i) ansvarar enligt uppdragsavtalet även om den i sin tur uppdrar åt någon annan att utföra uppgifter som ingår i uppdraget.

text: Uppdragsavtalet ska vara skriftligt.

text: Åtgärder under avtalstiden

text: Ett clearingbolag ska löpande följa upp den verksamhet som omfattas av ett uppdragsavtal genom att

text: 1. övervaka och kontrollera att uppdragstagaren utför uppgifterna på ett tillfredsställande sätt och i enlighet med det som anges i 7 § första stycket 2,

text: 2. vidta ändamålsenliga åtgärder om uppdragstagaren inte utför uppgifterna på det sätt som anges i 1,

text: 3. hantera de risker som kan uppstå med anledning av att bolaget har uppdragit åt någon annan att utföra uppgifterna, och

text: 4. kontrollera att uppdragstagaren uppfyller de krav som framgår av 5 § 1.

text: Ett clearingbolags funktion för internrevision ska löpande granska den verksamhet som omfattas av ett uppdragsavtal.

text: Ett clearingbolag ska informera Finansinspektionen om väsentliga förändringar i den verksamhet som omfattas av ett uppdragsavtal.

text: Åtgärder för att kunna avsluta ett uppdrag

text: Ett clearingbolag ska säkerställa att ett uppdrag att utföra uppgifter av betydelse för clearingverksamheten kan avslutas utan att det medför större störningar i den verksamheten och utan att det begränsar bolagets möjlighet att uppfylla de krav som gäller för clearingverksamheten. Clearingbolaget ska ha ändamålsenliga planer för hur ett uppdrag ska kunna avslutas på det sätt som anges i första stycket. Det ska av planerna åtminstone framgå 1. de alternativa sätt som uppgifterna kan utföras på och riskerna förenade med de alternativen, och 2. en beskrivning av a) konsekvenserna av att uppdraget avslutas och att uppgifterna i stället ska utföras av clearingbolaget eller någon annan, b) de åtgärder som behöver vidtas med anledning av att uppdraget ska avslutas, och c) den tid och de resurser som bolaget bedömer kommer att krävas för de åtgärder som anges i b. Clearingbolaget ska regelbundet utvärdera planerna och uppdatera dem om det behövs.

text: Ansökan om godkännande av uppdragsavtal

text: En ansökan om godkännande enligt

text: 3 kap. 6 § andra stycket lagen (2024:114)

text: om clearing och avveckling av betalningar av ett uppdragsavtal som innebär en väsentlig förändring av förutsättningarna för clearingverksamheten ska innehålla 1. en beskrivning av de uppgifter som uppdragstagaren ska utföra, 2. en beskrivning av hur clearingbolaget säkerställer att bolaget uppfyller de krav som anges i detta kapitel, 3. bedömningar enligt 3–5 §§, och 4. en beskrivning av hur bolaget ska uppfylla kraven i 8 §. Uppdragsavtalet ska ges in tillsammans med ansökan. _______________

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Bestämmelserna i 7 kap. 1–11 §§ ska när det gäller uppdragsavtal som har ingåtts före ikraftträdandet tillämpas från och med den 1 juli 2025.

text: FFFS 2024:34

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 17 januari 2025.

title: Finansinspektionens föreskrifter om clearing och avveckling av betalningar

text: 1 kap. Inledande bestämmelser

text: Tillämpningsområde

text: Proportionalitet

text: Definitioner

text: 2 kap. Tillstånd

text: Beskrivning av verksamheten

text: 2 kap. 9 § lagen (2024:114)

text: om clearing och avveckling av betalningar ska finnas i en ansökan om tillstånd att bedriva clearingverksamhet, ska omfatta 1. en förteckning över de personer som ska ingå i aktiebolagets styrelse eller vara verkställande direktör, eller vara ersättare för någon av dem,

text: 2. en schematisk översikt av hur verksamheten ska organiseras som innefattar en redogörelse för

text: FFFS 2014:1

text: 8. en beskrivning av

text: Ett aktiebolag ska tillsammans med ansökan lämna skriftliga uppgifter om 1. bolagets innehav av aktier eller andelar i andra företag, och 2. huruvida bolaget är part i en pågående domstolsprocess eller ett skiljeförfarande och, om så är fallet, närmare uppgifter om detta.

text: FFFS 2023:12

text: ) om ägar-, ägarlednings- och ledningsprövning i vissa finansiella företag. Det följer av 5 § Finansinspektionens föreskrifter om ägar-, ägarlednings- och ledningsprövning i vissa finansiella företag att uppgifter även ska lämnas om fysiska och juridiska personer med ett kvalificerat innehav i aktiebolaget och ledningspersoner för en sådan juridisk person.

text: Ett aktiebolag ska tillsammans med ansökan ge in följande handlingar: 1. En stiftelseurkund för bolaget, om det inte är registrerat i aktiebolagsregistret. 2. Bolagets bolagsordning. 3. Ett underlag som visar att bolaget kommer att ha det egna kapital som krävs enligt 6 kap. 1 §. 4. Utkast till de interna regler som ska finnas för verksamheten enligt dessa föreskrifter. Om aktiebolaget har ingått ett uppdragsavtal som gäller uppgifter som är av betydelse för clearingverksamheten, ska bolaget ge in avtalet tillsammans med ansökan.

text: Ett aktiebolag som bedriver verksamhet sedan tidigare ska, utöver de handlingar som anges i 4 §, tillsammans med ansökan ge in kopior av fastställda årsredovisningar för de tre senaste räkenskapsåren. En filial till ett utländskt clearingbolag som inte är skyldig att upprätta en årsredovisning, ska i stället ge in kopior av årsbokslut som avser de tre senaste räkenskapsåren.

text: 11 kap. 7 § föräldrabalken

text: om clearing och avveckling av betalningar ska tillsammans med ansökan ge in 1. en kopia av bolagsstämmans protokoll med ändringsbeslutet, och 2. den ändrade bolagsordning som bolagsstämman har beslutat om.

text: Ansökan ska undertecknas av behörig företrädare för clearingbolaget.

text: 3 kap. Styrning och riskhantering

text: Bestämmelser i andra föreskrifter

text: FFFS 2014:1

text: ) om styrning, riskhantering och kontroll i kreditinstitut: – 2 kap. 1, 3–6, 10 och 11 §§ om allmänna organisatoriska krav, med undantag för 1 § första stycket 8 och det som anges i 11 § om 2 och 7–9 §§, – 3 kap. 1, 2 och 4 §§ om styrelsens och den verkställande direktörens ansvar, – 4 kap. 3, 4 och 6 §§ om intressekonflikter i verksamheten, – 5 kap. 1 och 4–6 §§ om riskhantering, med undantag för det som anges om limiter i 1 §, – 6 kap. om kontrollfunktioner, – 7 kap. om funktion för riskkontroll, med undantag för det som anges i 3 § 8, – 8 kap. om regelefterlevnad, och – 9 kap. om funktion för internrevision. Ett clearingbolag ska också tillämpa följande bestämmelser i Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (

text: FFFS 2014:4

text: ) om hantering av operativa risker: – 5 kap. 1, 6, 7 och 10–14 §§ om hantering av operativa risker i verksamheten. Det som anges om företag i bestämmelserna enligt första och andra styckena ska då avse clearingbolag. När det gäller filialer ska det som anges om styrelsen i stället avse den verkställande direktören.

text: Styrning

text: Styrelsen ska minst årligen utvärdera och, om det behövs, uppdatera de interna regler som den har beslutat om. Den verkställande direktören ska regelbundet, minst årligen, utvärdera de interna regler som den har beslutat om och om det behövs uppdatera dem. Styrelsen ska regelbundet se över och bedöma effektiviteten i clearingbolagets organisationsstruktur, rutiner, metoder och andra åtgärder som bolaget har fattat beslut om för att följa lagar och andra författningar som reglerar bolagets tillståndspliktiga

text: verksamhet. Styrelsen ska även vidta lämpliga åtgärder för att, i förekommande fall, korrigera brister i dessa åtgärder.

text: Riskhantering

text: FFFS 2014:4

text: ) om hantering av operativa risker, och utse en ansvarig person eller funktion för varje sådan process. Dokumentationen av en process enligt första stycket ska innehålla uppgifter om åtminstone 1. processens huvudsakliga aktiviteter och deras samband (flödesschema), 2. vilka it-system som stödjer processen, 3. när en kontroll görs och ett beslut fattas i processen, 4. processens resultat, till exempel en tjänst, produkt eller liknande, och 5. vilken information som används i aktiviteterna enligt 1.

text: Hantering av incidenter

text: Driftssäkerhet

text: Interna regler

text: 3 kap. 4 § lagen (2024:114)

text: Informationssäkerhet

text: Mål och inriktning

text: Klassificering av information

text: Riskanalys

text: Interna regler för informationssäkerhet

text: 7. regelbunden kontroll av bolagets it-system mot den fastställda skyddsnivån för information enligt 6 §.

text: It-verksamhet

text: Säkerhet

text: Mål och strategier

text: Ansvariga

text: Processer

text: 4. ändringshantering, och 5. test.

text: Dokumentation av it-system

text: 5 kap. Beredskap

text: Hantering av avbrott och störningar

text: Analys av verksamheten

text: Konsekvensanalysen enligt 4 § ska omfatta alla affärsenheter och stödfunktioner och ta hänsyn till hur de är beroende av varandra. Ett clearingbolag ska använda analysen som underlag för att

text: 1. fastställa bolagets prioriteringar för att på ett ändamålsenligt sätt hantera ett avbrott eller en större verksamhetsstörning,

text: 2. fastställa bolagets prioriteringar och mål för att återuppta verksamheten efter ett avbrott eller en större verksamhetsstörning, och

text: Kritisk verksamhet

text: Ett alternativt driftställe ska vara geografiskt åtskilt från det ordinarie driftstället och inte vara beroende av samma fysiska infrastruktur som det ordinarie driftstället.

text: Kommunikation

text: Utbildning

text: Övning och testning av planer

text: Ett clearingbolag ska testa sina beredskapsplaner, kontinuitetsplaner och återställningsplaner samt öva på att tillämpa dem.

text: Övningar och tester ska genomföras 1. regelbundet, minst årligen, 2. i samband med omfattande ändringar av it-system som påverkar kritisk verksamhet, och 3. om det behövs i andra fall än de som avses i 1 och 2.

text: Uppdatering av planer

text: 6 kap. Kapital

text: Krav på eget kapital

text: Beräkning av riskbaserat kapitalkrav

text: Rapportering

text: 7 kap. Uppdragsavtal

text: 3 kap. 6 § lagen (2024:114)

text: om clearing och avveckling av betalningar bedrivs i enlighet med de regler som gäller för bolagets verksamhet.

text: Styrelsen eller den verkställande direktören ska besluta om de interna reglerna.

text: Clearingbolaget ska särskilt beakta operativa risker som kan påverka dess driftssäkerhet, inbegripet risken för att uppgifterna inte utförs fullständigt eller utförs felaktigt.

text: Ett clearingbolag som avser att ingå ett uppdragsavtal ska välja en uppdragstagare med omsorg genom att säkerställa att uppdragstagaren

text: 1. har den kunskap, kompetens och kapacitet som krävs för att utföra uppgifterna på ett tillfredsställande sätt samt har de tillstånd som krävs enligt lagar och andra författningar, och

text: 2. kan förväntas utföra uppdraget i enlighet med 7 § första stycket 2.

text: Ett clearingbolag ska dokumentera

text: 1. de bedömningar som bolaget ska göra enligt 3 §,

text: 2. hur bolaget ska säkerställa att det uppfyller de krav på kompetens och erfarenhet som anges i 4 §, och

text: 3. hur bolaget har bedömt att uppdragstagaren uppfyller de krav som anges i 5 §.

text: Ett clearingbolag som ingår ett uppdragsavtal ska säkerställa att

text: 1. bolaget och dess revisorer

text: 2. uppdragstagaren

text: Uppdragsavtalet ska vara skriftligt.

text: Åtgärder under avtalstiden

text: 2. vidta ändamålsenliga åtgärder om uppdragstagaren inte utför uppgifterna på det sätt som anges i 1, 3. hantera de risker som kan uppstå med anledning av att bolaget har uppdragit åt någon annan att utföra uppgifterna, och 4. kontrollera att uppdragstagaren uppfyller de krav som framgår av 5 § 1.

text: Ansökan om godkännande av uppdragsavtal

text: En ansökan om godkännande enligt

text: _______________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Bestämmelserna i 7 kap. 1–11 §§ ska när det gäller uppdragsavtal som har ingåtts före ikraftträdandet tillämpas från och med den 1 juli 2025.

text: DANIEL BARR Axel Olofsson