fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:33) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om Statens jordbruksverks prövning och godkännande av växtsorter, av de i bilaga 1 till

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: angivna arterna av lantbruks- och köksväxter, för intagning i den officiella svenska sortlistan. Bestämmelser om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter för intagning i den officiella svenska sortlistan finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter. Sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter behöver endast godkännas för intagning i sortlistan, om utsäde av dessa sorter ska saluföras under sin sortbenämning. Jordbruksverket kan besluta om intagning i sortlistan även av sorter av andra arter än de som anges i

text: första stycket

text: SJVFS 2009:86

type: stycke

type: paragraf

text: Ansökan

type: rubrik

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska ges in till Jordbruksverket, som föranstaltar om provning i enlighet med 4 och 6 §§. Ansökan ska göras på ett formulär som tillhandahålls av Jordbruksverket. Den ska vara Jordbruksverket tillhanda senast vid den tidpunkt som fastställs av verket. Vid ansökan om intagning i sortlistan ska även ett förslag till sortbenämning lämnas in.

text: Kommissionens direktiv

text: av den 6 oktober 2003 om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 7, Celex 32003L0090), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2012/8/EU av den 2 mars 2012

text: (EUT L 64, 3.3.2012, s. 9, Celex 32012L008),

text: kommissionens direktiv 2003/91/EG av den 6 oktober 2003

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av köksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 11, Celex 32003L0091), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2011/68/EU av den 1 juli 2011

text: (EUT L 175, 2.7.2011, s. 17, Celex 32011L0068 ). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2011:47

text: Av ansökan ska framgå om en ansökan om godkännande har gjorts även i ett annat EES-land eller i Schweiz. I sådant fall ska detta land anges liksom om ansökan bifallits där. (

text: SJVFS 2005:88

text: Förutsättningar för godkännande

text: Jordbruksverket fattar beslut om godkännande av en sort för intagning i sortlistan på grundval av resultat från officiell provning enligt 4 och 6 §§, inhämtande av uppgifter om tillstånd för utsläppande på marknaden enligt 9 §, godkännande för användning som livsmedel eller foder enligt 10 § andra stycket samt om sorten har en sortbenämning som efter kungörande kan godkännas av Jordbruksverket i enlighet med 11 §. (

text: SJVFS 2005:88

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om: 1. Sorten är särskiljbar, vilket betyder att den, oavsett om det ursprungliga materialet från vilken den framställts uppkommit genom naturligt urval eller genom växtförädlingsarbete, klart går att skilja, med avseende på ett eller flera viktiga kännetecken, från alla andra sorter som är kända inom EES eller Schweiz enligt definitionen i 5 §. Kännetecknen hos en sort ska vara klart identifierbara och möjliga att beskriva noggrant. Om det vid Jordbruksverkets prövning visar sig att två eller flera anmälda sorter inte är särskiljbara från varandra ska den sort, för vilken ansökan först har givits in, ha företräde. 2. Sorten är tillräckligt enhetlig, vilket betyder att de plantor den består av, med mycket få avvikelser, är likartade eller genetiskt identiska vad beträffar alla i sammanhanget väsentliga kännetecken. Hänsyn ska härvid tas till växtarters skilda reproduktionssystem. 3. Sorten är stabil, vilket betyder att den efter upprepad förökning i enlighet med den av förädlaren angivna förökningsmetoden, i fråga om sina väsentliga kännetecken fortsatt överensstämmer med sortbeskrivningen. (

text: SJVFS 2005:88

text: För att en sort ska anses som känd inom EES eller i Schweiz, ska den vid tidpunkten för ingivandet av ansökan om en ny sorts godkännande vara 1. intagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter eller i den gemensamma sortlistan över arter av köksväxter, 2. godkänd för certifiering och saluföring i ett EES-land eller i Schweiz men ännu inte intagen i någon av de gemensamma sortlistorna enligt punkt 1, eller 3. godkänd för certifiering i ett annat land utanför EES än Schweiz. En sort ska även anses känd inom EES och Schweiz när en ansökan om godkännande har lämnats in i Sverige, i något annat EES-land eller i Schweiz vid den tidpunkt som anges i första stycket. En sort ska dock inte anses som känd inom EES eller i Schweiz om de i första och andra styckena angivna förutsättningarna inte längre gäller i något EES-land eller i Schweiz, vid den tidpunkt då ett beslut om godkännande av den nya sorten fattas. (

text: SJVFS 2004:24

text: 3 Med EES avses Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket utgörs av Europeiska unionen (EU) och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som undertecknat avtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet, dvs. Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike.

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om den har ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde, som grundar sig på resultat som framkommit vid ett tillräckligt antal officiella värdeprovningsförsök under minst två år. Dessa försök ska utföras på ett sådant sätt att minst följande egenskaper hos sorten kan bedömas 1. avkastningsförmåga, 2. resistens mot växtskadegörare, 3. hur sorten reagerar på faktorer i den fysiska miljön, samt 4. kvalitetsegenskaper. De metoder som använts för att bedöma egenskaperna ska anges i samband med redogörelsen för resultaten. En sorts odlings- och bruksvärde ska anses som tillfredsställande om dess egenskaper som helhet, vid en jämförelse med andra sorter som är intagna i sortlistan, visar ett klart framsteg i minst ett bestämt geografiskt område vad gäller odlingen, utnyttjandet av den skördade varan eller av produkter som framställs av den. Vid bedömningen får Jordbruksverket bortse från enstaka mindre goda egenskaper hos sorten om dessa uppvägs av andra överlägsna sådana. Jordbruksverket får vid sin prövning ta hänsyn även till andra provningsresultat som kan tillmätas betydelse vid bedömningen. Intagning i sortlistan får nekas om odlingen av en sort kan medföra hälsofara för människor, djur eller växter. (

text: SJVFS 2005:88

text: För köksväxtsorter utom rotcikoria ska, om upprätthållaren begär det, anges om utsäde av en godkänd sort endast får saluföras som standardutsäde, genom att det i sortlistan anges att det är fråga om en s.k. ”b-sort”. För sådana sorter får resultaten från inofficiella undersökningar och kunskap som erhållits genom praktiska odlingserfarenheter beaktas vid Jordbruksverkets prövning. (

text: SJVFS 2007:36

text: Kravet på prövning av en sorts odlings- och bruksvärde enligt 6 § omfattar inte 1. grässorter som, enligt sökandes försäkran, ska användas för annat ändamål än foder, 2. sorter, vilkas utsäde är avsett att saluföras endast a) i Schweiz eller i ett annat EES-land än Sverige, och detta land har godkänt sorten såvitt avser dess odlings- och bruksvärde, eller b) i ett annat land utanför EES än Schweiz, 3. sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter som uppfyller de krav som anges i 4 §, 4. sorter av köksväxtarter, med undantag av rotcikoria, samt 5. sorter av arter som avses i 1 § fjärde stycket. (

text: SJVFS 2007:36

text: En sort, som är eller innehåller en sådan genetiskt modifierad organism som avses i

text: 13 kap. 4 § miljöbalken

text: , får endast godkännas för intagning i sortlistan under förutsättning att ett tillstånd för utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: eller att ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. För provning i Sverige enligt 4 och 6 §§ av en sådan sort som avses i första stycket fordras tillstånd för avsiktlig utsättning enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: . Uppgift om att en sort som tagits in i sortlistan är genetiskt modifierad ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Om en sort ska användas i livsmedel eller foder enligt definitionerna i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , får sorten inte vara skadlig för människors eller djurs hälsa vid avsiktlig konsumtion för att kunna godkännas för intagning i sortlistan. Om material från en sort är avsett att användas i livsmedel som omfattas av

text: artikel 3

text: , eller i foder som omfattas av

text: artikel 15

text: , i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade 5 livsmedel och foder , ska ett godkännande enligt nämnda förordning finnas för denna användning för att sorten ska kunna godkännas för intagning i sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Jordbruksverket tillämpar vid sin prövning av sortbenämningens lämplighet

text: artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994

text: om gemenskapens växtförädlarrätt samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Om en sortbenämning senare skulle befinnas olämplig, kan Jordbruksverket återkalla godkännandet och förelägga upprätthållaren att föreslå en annan benämning för godkännande. Jordbruksverket kan bestämma att den ursprungliga benämningen under en viss tid ska användas som tilläggsnamn. (

text: SJVFS 2009:86

text: Provningens utförande

text: Provningen av en sorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska utföras av Jordbruksverket eller av en myndighet i ett annat EES-land, Schweiz eller ett tredjeland om provningen enligt Jordbruksverkets beslut kan jämställas med provning som utförs här i landet. När det gäller sorter av de arter som anges i bilaga 1 ska provningen utföras enligt de provningsriktlinjer för respektive art som utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Provningen av sorter av de arter som anges i bilaga 2 ska utföras enligt de provningsriktlinjer som fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Samtliga sortegenskaper enligt riktlinjerna i bilaga 1 ska användas, respektive alla egenskaper som märkts med en asterisk (*) i de riktlinjer som anges i bilaga 2, om inte observation av en viss egenskap är omöjlig genom att en annan egenskap uttrycks, eller en viss egenskap inte kommer till uttryck på grund av de miljöförhållanden under vilka provningen utförs. Provningen av sorter av övriga arter ska utföras enligt de riktlinjer som Jordbruksverket fastställer. Provningen av en sorts odlings- och bruksvärde utförs genom Sveriges lantbruksuniversitets försorg. Provningen kan kortas i de fall ett officiellt provningsresultat

text: EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 (Celex 32002R0178). 5 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1829). 6 EGT L 227, 1.9.1994, s. 1 (Celex 31994R2100). 7 EUT L 191, 23.7.2009, s. 10 (Celex 32009R0637).

text: från ett EES-land, Schweiz eller ett tredjeland finns och då detta resultat enligt Jordbruksverket kan jämställas med provning som utförts här i landet. Sökanden ska tillhandahålla utsäde eller förökningsmaterial av en sort som anmälts till provning, i den mängd och av den kvalitet som den provande myndigheten begär. De myndigheter som utför provning enligt första eller fjärde stycket ska årligen informera sökanden om de preliminära provningsresultaten. (

text: SJVFS 2005:88

text: Sortlistan

text: Jordbruksverket kungör beslut om intagning i eller uttagning ur sortlistan, förnyat godkännande för en sort liksom andra ändringar av betydelse. Övriga EESländer, Europeiska kommissionen och Schweiz ska underrättas om dessa beslut och om ingivna, återkallade och avslagna ansökningar samt om förslag till sortbenämningar. För varje ny sort ska en kort beskrivning av sorten bifogas. Underrättelsen till kommissionen utgör en anmälan till EU:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter respektive för arter av köksväxter . (

text: SJVFS 2009:86

text: Jordbruksverket publicerar årligen den officiella svenska sortlistan, som för varje sort ska innehålla 1. sortens benämning, om denna är en kod ska det särskilt framgå 2. namnet på den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten och dennes eventuella ombud i landet, 3. tidpunkten för sortens intagning i sortlistan, 4. tidpunkten när sortgodkännandets giltighetstid löper ut, 5. eventuell synonym sortbenämning som används i ett annat EES-land eller i Schweiz, 6. förbehåll som gäller för en sådan sort som avses i 8 § första stycket punkt 2 (exportsort), 7. uppgift om eventuell förlängd period enligt 16 § fjärde stycket för saluföring och certifiering av en sort vars giltighetsperiod löpt ut, samt 8. uppgift om att en sort är genetiskt modifierad. För sorter av raps och rybs ska det framgå om de är dubbellåga (00), dvs. har påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 µmol/g vid en vattenhalt på 9 %, bestämd i enlighet med EN ISO 9167-1:1995, och högst 2 % erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995. För en grässort, som är avsedd för annat ändamål än foder, får det anges i sortlistan om sorten vid officiell provning i Sverige har bedömts ha ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket ska för varje godkänd sort sammanställa dokumentation som innehåller en sortbeskrivning och de uppgifter som legat till grund för intagningen i sortlistan. Denna dokumentation ska lämnas till övriga EES-länder, Schweiz och kommissionen om så begärs. Jordbruksverket ska bevara referensprov av godkända sorter för efterkontroll. (

text: SJVFS 2005:88

text: 8 Kommissionen publicerar de gemensamma sortlistorna i Europeiska unionens officiella tidning (EUT).

text: Giltighetstid för sortgodkännande

text: Ett godkännande är giltigt fram till utgången av det tionde kalenderåret efter det år då sorten godkändes för intagning i sortlistan. Ett godkännande kan därefter förnyas med 10 år i taget, under förutsättning att sorten enligt Jordbruksverkets bedömning odlas i tillräcklig omfattning, eller bör bibehållas i syfte att bevara de växtgenetiska resurserna, och att den fortfarande uppfyller kraven på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. En ansökan om förnyat godkännande ska ges in till Jordbruksverket senast två år före godkännandetidens utgång. Jordbruksverket ska i sortlistan ange om en ansökan om förnyat godkännande givits in. Skulle ansökan inte vara slutbehandlad vid tioårsperiodens utgång, får Jordbruksverket tillfälligt förlänga godkännandets giltighetstid till dess ett beslut om förnyat godkännande är fattat. Om en sorts giltighet löpt ut utan att förnyelse begärts eller erhållits, eller sortgodkännandet av annan anledning återkallats, ska den tas ut ur sortlistan. Certifiering och saluföring av förökningsmaterial av en sort, som godkänts enligt dessa eller tidigare föreskrifter, får dock ske till och med den 30 juni det tredje året efter giltighetens utgång. Om upprätthållaren önskar använda sig av denna möjlighet ska det meddelas till Jordbruksverket, senast innan sortgodkännandets giltighetstid löper ut. Annars kan denna möjlighet inte utnyttjas. En sådan förlängd period ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Övriga bestämmelser

text: Den som är ansvarig för en sorts upprätthållande ska 1. svara för att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk för upprätthållande av sorten, 2. föra och bevara anteckningar om förökning av sorten, att användas för kontroll av upprätthållandet. I anteckningarna ska även ingå uppgifter som omfattar generationerna före basutsäde eller motsvarande kategori, samt 3. på anmodan av Jordbruksverket ta ut och sända in prov av förökningsmaterial för kontroll. Sådant prov kan även tas ut officiellt. Upprätthållande kan ske i ett annat EES-land, Schweiz eller i ett tredjeland vars kontroll av upprätthållande av sorter av ministerrådet har bedömts vara likvärdig med upprätthållande inom EU . (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket återkallar ett godkännande och tar ut en sort ur sortlistan om 1. det efter provning visar sig att sorten inte längre är särskiljbar, tillräckligt enhetlig eller stabil, eller 2. den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten begär det, såvida inte upprätthållandet tillgodoses av någon annan. (

text: SJVFS 2005:88

text: 9 Se

text: rådets beslut 2005/834/EG av den 8 november 2005

text: om likvärdighet av kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter och om ändring av beslut

text: (EUT L 312, 29.11.2005, s. 51, Celex 32005D0834).

text: Jordbruksverket får återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan 1. om bestämmelserna i dessa föreskrifter inte följs, 2. om upprätthållaren trots uppmaning inte ställer nödvändigt förökningsmaterial till förfogande för efterkontroll, 3. om upprätthållaren trots uppmaning inte betalar förfallna avgifter i angiven tid, eller 4. om intagningen i sortlistan skett på oriktiga grunder. (

text: SJVFS 2005:88

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 10 Denna författning träder i kraft den 5 april 2001, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:196

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilagan angivna arterna påbörjats före den 31 mars 2002 behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med de nya bestämmelserna.

text: Denna författning träder i kraft den 7 maj 2004. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 7 maj 2004 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: 13 Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 1 april 2006 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007. -------------------------

text: SJVFS 2001:33

text: . 11

text: SJVFS 2002:51

text: . 12

text: SJVFS 2004:24

text: . 13

text: SJVFS 2005:88

text: SJVFS 2007:36

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2007.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2008.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2010.

text: 18 Denna författning träder i kraft den 31 december 2010. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 31 december 2010 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 31 december 2011. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 31 december 2011 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 30 september 2012. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 30 september 2012 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: HARALD SVENSSON

text: Anna Pettersson (Regelenheten)

text: SJVFS 2007:75

text: SJVFS 2008:56

text: SJVFS 2009:86

text: SJVFS 2010:76

text: SJVFS 2011:47

text: Bilaga 1

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Protocol for Distinctness, Uniformity and Stability Tests”) för respektive art har utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Protokollen finns tillgängliga på CPVO:s webbplats (www.cpvo.europa.eu).

text: Lantbruksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Durumvete TP/120/2 6 november 2003 Engelskt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Finsvingel, flinbladig fårsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Fårsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Havre och rödhavre TP/20/1 6 november 2003 Hybridrajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Hårdsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Italienskt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Korn TP/19/2rev 11 november 2010 Majs (fodermajs) TP/2/3 11 mars 2010 Nakenhavre TP/20/1 6 november 2003 Potatis TP/23/2 1 december 2005 Raps TP/36/2 16 november 2011 Ris TP/16/1 18 november 2004 Råg TP/58/1 31 oktober 2002 Rågvete TP/121/2 rev.1 16 februari 2011 Rödsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Skuggsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Solros TP/81/1 31 oktober 2002 Spånadslin/Oljelin TP/57/1 21 mars 2007 Styvt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Större hårdsvingel TP/67/1 23 juni 2011 Vete TP/3/4 rev.2 16 februari 2011 Westerwoldiskt rajgräs TP/4/1 23 juni 2011 Ärt TP/7/2 11 mars 2010

text: Köksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Aubergin/äggplanta TP/117/1 13 mars 2008 Blekselleri TP/82/1 13 mars 2008 Blomkål TP/45/2 11 mars 2010 Blomsterböna TP/9/1 21 mars 2007 Bondböna TP/Broadbean/1 25 mars 2004 Broccoli TP/151/2 21 mars 2007 Brysselkål TP/54/2 1 december 2005

text: Böna (buskböna, störböna och brun böna) TP/12/3 1 april 2009 Chilipeppar, paprika TP/76/2 21 mars 2007 Endiviasallat eller Witlof-cikoria TP/173/1 25 mars 2004 Escarolesallat och friséesallat TP/118/2 1 december 2005 Fänkål TP/183/1 25 mars 2004 Grönkål TP/90/1 16 februari 2011 Gräslök TP/198/1 1 april 2009 Gurka (slanggurka och druvgurka) TP/61/2 13 mars 2008 Kardon och kronärtskocka TP/184/1 25 mars 2004 Kålrabbi TP/65/1 25 mars 2004 Lök (Cepa-gruppen) TP/46/2 1 april 2009 Melon TP/104/2 21 mars 2007 Morot och fodermorot TP/49/3 13 mars 2008 Persilja TP/136/1 21 mars 2007 Piplök TP/161/1 11 mars 2010 Pumpa, squash TP/119/1 25 mars 2004 Purjolök TP/85/2 1 april 2009 Rotcikoria TP/172/2 1 december 2005 Rotselleri TP/74/1 13 mars 2008 Rädisa TP/64/1 27 mars 2002 Rödbeta (inklusive Cheltenhambeta) TP/60/1 1 april 2009 Rödkål TP/48/3 16 februari 2011 Salladskål TP/105/1 13 mars 2008 Sallat TP/13/5 16 februari 2011 Savojkål TP/48/3 16 februari 2011 Schalottenlök TP/46/2 1 april 2009 Sockermajs, popmajs TP/2/3 11 mars 2010 Sparris TP/130/2 16 februari 2011 Spenat TP/55/3 11 mars 2010 Tomat TP/44/3 21 mars 2007 Vattenmelon TP/142/1 21 mars 2007 Vintersallat TP/75/2 21 mars 2007 Vitkål TP/48/3 16 februari 2011 Vitlök TP/162/1 25 mars 2004 Ärt (märgärt, spritärt och sockerärt) TP/7/2 11 mars 2010 (

text: SJVFS 2012:18

text: Bilaga 2

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Test Guidelines”) för respektive art har fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Riktlinjerna finns tillgängliga på UPOV:s webbplats (www.upov.int).

text: Lantbruksväxter

text: Art Riktlinjernas nr UPOV:s beslutsdatum

text: Alaskagräs TG/180/3 4 april 2001 Blålupin TG/66/4 31 mars 2004 Blålusern TG/6/5 6 april 2005 Bomull TG/88/6 4 april 2001 Brunven TG/30/6 12 oktober 1990 Foderbeta TG/150/3 4 november 1994 Gullupin TG/66/4 31 mars 2004 Hundäxing TG/31/8 17 april 2002 Jordnöt TG/93/3 13 november 1985 Krypven TG/30/6 12 oktober 1990 Kålrot TG/89/6rev 4 april 2001 + 1 april 2009 Lusern TG/6/5 6 april 2005 Oljerättika TG/178/3 4 april 2001 Plattlosta TG/180/3 4 april 2001 Rybs TG/185/3 17 april 2002 Rödklöver TG/5/7 4 april 2001 Rödven TG/30/6 12 oktober 1990 Rörsvingel TG/39/8 17 april 2002 Safflor TG/134/3 12 oktober 1990 Sojaböna TG/80/6 1 april 1998 Sorghum TG/122/3 6 oktober 1989 Storven TG/30/6 12 oktober 1990 Timotej TG/34/6 7 november 1984 Turftimotej TG/34/6 7 november 1984 Vallmo TG/166/3 24 mars 1999 Vicker TG/32/6 21 oktober 1988 Vitklöver TG/38/7 9 april 2003 Vitlupin TG/66/4 31 mars 2004 Vitsenap TG/179/3 4 april 2001 Åkerböna TG/8/6 17 april 2002

text: 21 Ändringen innebär att engelskt rajgräs, finsvingel/finbladig fårsvingel, fårsvingel, hybridrajgräs, hårdsvingel, italienskt rajgräs och rödsvingel flyttas till bilaga 1.

text: Köksväxter

text: Ängsgröe TG/33/6 12 oktober 1990 Ängssvingel TG/39/8 17 april 2002 Jättepumpa (inklusive Vinterpumpa) TG/155/4rev 28 mars 2007 + 1 april 2009 Mangold TG/106/4 31 mars 2004 Piplök TG/161/3 1 april 1998 Rabarber TG/62/6 24 mars 1999 Rova (inklusive majrova) TG/37/10 4 april 2001 Rättika TG/63/6 24 mars 1999 Sallatscikoria TG/154/3 18 oktober 1996 Svartrot TG/116/4 24 mars 2010 ( ).

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:70) om utförsel av vissa djur samt sperma, ägg och embryon från vissa djur till länder inom Europeiska unionen (EU)

text: Dessa föreskrifter avser utförsel av vissa djur samt sperma, ägg och embryon från vissa djur till länder inom Europeiska unionen (EU) samt Schweiz, Liechtenstein, Norge, Färöarna, Island, Andorra, San Marino och Vatikanstaten som inte omfattas av 1. Kommissionens förordning

text: (EG) nr 1739/2005

text: av den 21 oktober 2005 om fastställande av djurhälsokrav för transport av cirkusdjur mellan medlemsstater 2.

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: samt 3. Statens jordbruksverks föreskrifter om utförsel av a. nötkreatur och svin till länder inom EU och till Norge, b. får och getter till länder inom EU, c. hästdjur till länder som ingår i Europeiska unionen, Andorra, Färöarna samt Norge, d. fjäderfä och kläckägg till länder inom EU och till Norge,

text: Senaste lydelse av författningen

text: SJVFS 2008:59

text: . 2 Senaste lydelse av författningens rubrik

text: SJVFS 2008:59

text: . 3 EUT L 279, 22.10.2005, s. 47 (Celex 32005R1739). 4 EUT L 146, 13.6.2003, s. 1, Celex 32003R0998.

text: e. embryo och sperma från nötkreatur och sperma från svin till länder som ingår i EU och till Andorra, Färöarna samt Norge, eller f. vattenbruksdjur till länder inom EU samt till Island och Norge. Förutom bestämmelserna i dessa föreskrifter finns bestämmelser om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter. Bestämmelser om hälsointyg för djur och produkter finns i

text: om antagandet av en harmoniserad förlaga för intyg och inspektionsprotokoll för handel inom gemenskapen med djur och produkter av animaliskt ursprung . Dessa bestämmelser gäller även djur som inte omnämns i dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2012:21

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med anmälningspliktig sjukdom: de sjukdomar som är uppräknade i bilaga 1, godkänd anläggning: en permanent, geografiskt begränsad anläggning godkänd och registrerad av landets behöriga myndighet där en eller flera djurarter hålls regelbundet oavsett om den är av kommersiell art eller avsedd för något av följande ändamål: 1. utställning av djur och undervisning av allmänheten, 2. bevarande av djurarter, eller 3. grundforskning eller tillämpad forskning eller för uppfödning av försöksdjur för vetenskapliga ändamål. För godkännande av anläggning i landet ska kraven i bilaga 2 vara uppfyllda. registrerad handlare: juridisk eller fysisk person som på permanent eller tillfällig basis bedriver handel med djur och som har registrerats av Jordbruksverket och som uppfyller kraven i 3 och 6 §§. (

text: SJVFS 2008:59

text: Registrering

text: Den som vill föra ut djur, sperma, ägg och embryon ska vara registrerad för utförsel hos Jordbruksverket. Anmälan om registrering ska ske på Jordbruksverkets blankett D194 och ska ha kommit in till Jordbruksverket senast sju arbetsdagar före det första utförseltillfället. Registreringen gäller under två år från och med den dag då Jordbruksverket utför registreringen. Om de uppgifter som tidigare anmälts inte längre är korrekta ska anmälaren skyndsamt meddela detta förhållande till Jordbruksverket. Om anmälaren vill föra ut andra djurslag än vad registreringen omfattar eller sperma, ägg och embryon från dessa djurslag krävs dock en ytterligare anmälan om registrering. ( ).

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2008:59

text: Djur som är avsedda för utförsel ska inte misstänkas vara smittade av sjukdom eller uppvisa några tecken på smittsam sjukdom. Djur får ej föras ut från områden eller anläggningar som lyder under några restriktioner på grund av smittsam sjukdom för aktuellt djurslag. Exportör ska tillse att djurskyddet under transport minst uppfyller de krav som gäller internationella transporter av djur. (

text: SJVFS 2008:59

text: 5 EUT L 94, 31.3.2004, s. 44 (Celex 32004R0599). 6 Blanketten kan hämtas på www.jordbruksverket.se eller beställas hos Jordbruksverket, 551 82 Jönköping.

text: SJVFS 2012: 21

text: Utförsel av djur, sperma, ägg och embryon som omfattas av 8-17 och 19-21 §§ får endast ske från handlare eller anläggning som är registrerad av Jordbruksverket för utförsel till EU för det djurslag som avses. Handlare eller den som ansvarar för anläggning ska därvid ha förbundit sig att 1. anmäla varje misstänkt fall av anmälningspliktig sjukdom till Jordbruksverket, 2. deltaga i obligatoriskt nationellt bekämpningsprogram för djurslaget ifråga och uppfylla de krav som anges i bekämpningsprogrammet, 3. endast saluföra djur som inte uppvisar några tecken på smittsam sjukdom och som kommer från besättningar och områden som inte lyder under några restriktioner av djurhälsoskäl, 4. uppfylla gällande djurskyddsbestämmelser, samt 5. se till att försändelsen åtföljs av ett hälsointyg utformat i enlighet med

text: kommissionens förordning (EG) nr 599/2004 av den 30 mars 2004

text: om antagande av en harmoniserad förlaga för intyg och inspektionsprotokoll för handel inom gemenskapen med djur och produkter av animaliskt ursprung . Intyget ska utfärdas av en officiell veterinär. Vid utförsel från en godkänd anläggning får intyget vara utfärdat av den avsändande godkända anläggningens veterinär. Vid utförsel av apor till en godkänd anläggning ska dock intyget utfärdas av en officiell veterinär. Intyget ska vara utfärdat under det sista dygnet före lastningen. Intyget ska i original åtfölja transporten till destinationsorten. Det ska vara utfärdat på svenska och på minst ett i avsändarlandet officiellt språk. Av intyget ska framgå att djuren, sperman, äggen eller embryona uppfyller de hälsokrav som anges i dessa föreskrifter.(

text: SJVFS 2008:59

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2008:59

text: Apdjur

text: Utförsel av apor (simiae och prosimiae) får enbart ske från en godkänd anläggning till en godkänd anläggning i mottagarlandet. (

text: SJVFS 2008:59

text: Hov- och klövdjur

text: Hov- och klövdjur 1. ska vara identifierade så att ursprungsanläggningen kan spåras, 2. får inte vara avsedda för slakt på grund av ett bekämpningsprogram för smittsam sjukdom, 3. får inte ha blivit vaccinerade mot mul- och klövsjuka och de ska komma från ett område som inte lyder under några restriktioner avseende mul- och klövsjuka, 4. ska komma från en anläggning som inte lyder under några djurhälsorestriktioner för det berörda djurslaget och de ska ha befunnits där sedan födelsen eller under de senaste 30 dagarna före avsändningsdagen. (

text: SJVFS 2008:59

text: Idisslare ska, förutom att uppfylla kraven i 9 §, komma från en besättning i vilken inga fall av tuberkulos eller brucellos har förekommit under 42 dagar närmast

text: 7 EUT L 94, 31.3.2004, s. 44 (Celex 32004R0599).

text: före utförseln. Djuren ska inom 30 dagar närmast före avsändandet med negativt resultat ha genomgått ett tuberkulos- och ett brucellostest. (

text: SJVFS 2008:59

text: Svindjur ska, förutom att uppfylla kraven i 9 §, antingen komma från en brucellosfri besättning eller inom 30 dagar före avsändandet med negativt resultat ha genomgått en test för att påvisa frihet från brucellosantikroppar. (

text: SJVFS 2008:59

text: Fåglar

text: Fåglar ska komma från 1. en anläggning i vilken inga fall av aviär influensa (hönspest) har diagnosticerats inom de senaste 30 dagarna före avsändandet, eller 2. en anläggning eller ett område som inte lyder under några restriktioner avseende Newcastlesjukan. (

text: SJVFS 2008:59

text: Papegojfåglar (Psittaciformes spp) ska, förutom att uppfylla kraven i 12 §, 1. komma från en anläggning där psittakos (Chlamydofila psittaci) inte har diagnostiserats inom de senaste två månaderna före avsändandet. De får inte heller ha varit i kontakt med fåglar från en anläggning där psittakos har diagnosticerats inom de senaste två månaderna före avsändandet, och 2. vara identifierade på ett sådant sätt att ursprungsanläggningen kan spåras. (

text: SJVFS 2008:59

text: Bin och humlor

text: Bin (Apis mellifera) och humlor (Bombus spp) ska 1. komma från ett område som inte lyder under restriktioner avseende amerikansk yngelröta. Utförsel får ske tidigast 30 dagar efter att det senast registrerade fallet har bekämpats. 2. komma från ett område som inte lyder under restriktioner avseende lilla kupskalbaggen (Aethina tumidae) eller tropilaelapskvalster (Tropilaelaps spp.). Vid handel inom EU ska sändningen åtföljas av ett hälsointyg utformat i enlighet med kommissionens beslut 2007/265 . Av intyget ska framgå att de hälsokrav som anges i dessa föreskrifter är uppfyllda. (

text: SJVFS 2008:59

text: Hardjur

text: Hardjur 1. får inte komma från eller varit i kontakt med en besättning där rabies har förekommit eller misstänkts under månaden närmast före avsändandet, 2. ska komma från en besättning där alla djur är fria från kliniska symtom på myxomatos. (

text: SJVFS 2008:59

text: 8 Se

text: kommissionens beslut 2007/265/EG av den 26 april 2007

text: om ändring av bilaga E till

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: avseende införande av ytterligare hälsoåtgärder för handeln med levande bin och uppdatering av förlagorna till hälsointyg (Celex 32007D0265).

text: SJVFS 2012: 21

text: Minkar och rävar

text: Minkar och rävar får inte komma från eller ha varit i kontakt med djur från en anläggning där rabies har förekommit eller misstänks ha förekommit under de senaste sex månaderna före utförseln. (

text: SJVFS 2008:59

text: Hundar, katter eller illrar avsedda för handel

text: Hundar, katter eller illrar som förs ut från Sverige ska, beroende på vilket land de förs ut till, uppfylla kraven i artikel

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: . Det intyg som åtföljer djuren ska dessutom visa att en officiell eller godkänd veterinär genomfört en klinisk undersökning 24 timmar före avresan samt att djuren är vid god hälsa och i stånd att tåla transporten till bestämmelseorten. (

text: SJVFS 2008:59

text: ). 18 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2005:45

text: Rovdjur avsedda för utförsel till Irland, Cypern, Storbritannien eller Malta

text: Vid utförsel av rovdjur (carnivora) till Irland, Cypern, Storbritannien och Malta ska mottagarlandets särskilda krav vara uppfyllda. (

text: SJVFS 2005:45

text: Sperma, ägg och embryon

text: Sperma från får, get eller hästdjur ska komma från en av Jordbruksverket godkänd bagg-, bock- eller hingststation eller lagringsstation. (

text: SJVFS 2008:59

text: ). 21 § Ägg och embryon från får, get, hästdjur eller svin ska ha samlats av en av Jordbruksverket godkänd embryosamlingsgrupp och behandlats i ett godkänt laboratorium. (

text: SJVFS 2008:59

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2008:59

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 maj 1995. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 15 juli 2005. 9 EUT L 146, 13.6.2003, s. 1, Celex 32003R0998. 10

text: SJVFS 1995:70

text: . 11

text: SJVFS 2005:45

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2009. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 september 2012. MATS PERSSON Omar Abdurahman (Enheten för sällskapsdjur)

text: SJVFS 2008:59

text: . 13

text: SJVFS 2012:21

text: SJVFS 2012: 21

text: Bilaga 1 ANMÄLNINGSPLIKTIGA SJUKDOMAR (a)

text: Sjukdomar berörda arter

text: Afrikansk hästpest Equidae Afrikansk svinpest Suidae och Tayassuidae Aviär influensa Aves Amerikansk yngelröta Apis Mjältbrand Bovidae, Camelidae, Cervidae, Elephantidae, Equidae och

text: Hippopotamidae

text: Bluetongue Antilocapridae, Bovidae,

text: Cervidae, Giraffidae

text: och Rhinocerotidae Boskapspest Artiodactyla Brucella abortus Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae,

text: Hippopotamidae

text: och Tragulidae Brucella melitensis Antilocapridae, Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae,

text: Hippopotamidae

text: och Tragulidae Brucella ovis Camelidae, Tragulidae, Cervidae, Giraffidae, Bovidae och Antilocapridae Brucella suis Cervidae, Leporidae, Ovibos moschatus, Suidae och Tayassuidae Klassisk svinpest Suidae och Tayassuidae Elakartad lungsjuka hos Nötkreatur (inklusive zebu, nötkreatur buffel, bison och yak) Ebola Primater Får- och getkoppor Bovidae Mul- och klövsjuka Artiodactyla och indisk elefant Infektiös hematopoetisk Salmonidae nekros Lumpy skin disease Bovidae och Giraffidae Apkoppor Rodentia och primater

text: Mycobacterium bovis Mammalia, i synnerhet

text: Antilocapridae

text: Bovidae, Camelidae, Cervidae, Giraffidae och

text: Tragulidae

text: Newcastlesjuka Aves Peste des petits ruminants Bovidae och Suidae Enterovirusencephalomyelit Suidae hos svin Psittakosis

text: Psittaciformes

text: Rabies (vattuskräck) Carnivora och Chiroptera Rift valley fever Bovidae, Camelus species och Rhinocerotidae Skalbaggar av typen Apis och Bombus

text: Aethina tumida

text: Vesikulär svinsjuka Suidae och Tayassuidae Tropilaelaps mite Apis (Tropilaelaps spp). TSE Bovidae, Cervidae, Felidae och Mustelidae Vesikulär stomatit Artiodactyla och Equidae

text: (a) Vid utbrott av dessa sjukdomar åläggs avsändare utförselförbud till annat land. Denna lista omfattar inte samtliga i Sverige anmälningspliktiga sjukdomar eller påverkar åtgärder vidtagna enligt bestämmelser i

text: epizootilagen

text: eller med stöd av lagen meddelade föreskrifter.

text: SJVFS 2008:59

text: SJVFS 2012: 21

text: Bilaga 2

text: KRAV PÅ GODKÄND ANLÄGGNING A. En anläggning enligt 2 § ska uppfylla följande krav för att kunna bli officiellt godkänd

text: Kapitel 1

text: Belägenhet, inredning m.m. Anläggningen ska 1. vara inhägnad eller klart avgränsad från omgivningen på annat sätt, 2. ligga på sådant avstånd från jordbruksanläggningar att det inte finns någon risk för spridning av smitta till jordbruksdjur, 3. ha tillräckliga resurser för att fånga, stänga in och isolera djur samt ha tillgång till lämpliga karantänsresurser och godkända förfaranden för djur som kommer från annat än en godkänd anläggning, 4. ha ett lämpligt arrangemang eller utrymmen för att kunna ta hand om kroppar av djur som dött eller avlivats på grund av sjukdom, samt 5. antingen ha ett avtal med ett av Jordbruksverket godkänt laboratorium att utföra obduktioner eller ha ett eller flera lämpliga utrymmen där dessa undersökningar kan göras av en för uppgiften lämplig person under den godkände veterinärens ledning.

text: Kapitel 2

text: Skötsel, hälsokontroll m.m. 1. Djuren i anläggningen ska vara fria från följande sjukdomar ; tuberkulos, rabies apkoppor, ebola, viralhemorragiska sjukdomar aviär influensa, newcastlesjuka, psittakos mul- och klövsjuka, mjältbrand, blåtunga, boskapspest, brucellos, elakartad lungsjuka hos nötkreatur, Mycobacterium bovis , TSE, vesikulär stomatit , rift valley fever, viral enterit, lumpy skin disease afrikansk svinpest, enterovirusencephalomyelit hos svin, klassisk svinpest, vesikulär svinsjuka får- och getkoppor, peste des petits ruminants afrikansk hästpest myxomatos, tularemi plasmacytos, infektiös hematopoietisk nekros (IHN) amerikansk yngelröta, skalbaggar av typen Aetina tumida, Tropilaelaps kvalster, europeisk yngelröta (varranos och akarinos).

text: 2. På anläggningen ska kontinuerligt föras journal med uppgift om: a. antal djur av varje art som hålls i anläggningen och deras identitet (ålder, kön, art och i tillämpliga fall individuell märkning), b. antalet djur som levereras till eller lämnar anläggningen med uppgift om deras identitet (ålder, kön, art och i tillämpliga fall individuell märkning) ursprung och bestämmelseort, c. på vilket sätt djur som anländer till eller lämnar anläggningen transporteras,

text: d. hälsotillståndet hos de djur som anländer till eller lämnar anläggningen, e. resultat av genomförda laboratorieundersökningar av träckprov, blodprov eller annan diagnostik f. inträffade sjukdomsfall och dödsfall, g. utförda behandlingar, h. resultat av obduktioner av djur som dött i anläggningen inklusive dödfödda djur, samt i. övriga observationer av betydelse beträffande de djur som finns i anläggningen.

text: 3. Anläggningen ska stå under tillsyn av veterinär som godkänts genom ett särskilt beslut av Jordbruksverket. Veterinären ansvarar för a. att lämplig sjukdomsövervakning tillämpas, b. att en årlig plan för övervakning av sjukdomar och zoonoskontroll upprättas, c. att misstänkta dödsfall och anmälningspliktiga sjukdomar omedelbart rapporteras till Jordbruksverket, samt d. att de djur som anländer till anläggningen isoleras i nödvändig utsträckning.

text: 4. Anläggningen ska övervakas av en officiell veterinär. För att godkännandet ska kvarstå krävs att en officiell veterinär a. besöker anläggningen minst en gång per år, b. övervakar den godkända veterinärens verksamhet och genomförandet av den årliga planen för övervakning av smittsamma sjukdomar, samt c. intygar att kraven i denna bilaga uppfylls.

text: Kapitel 3 Övriga krav

text: 1. Djur som förs till anläggningen ska komma från en annan anläggning som är officiellt godkänd av landets behöriga myndighet. 2. Djur som hålls i en godkänd anläggning får endast lämna denna efter tillstånd av den veterinär som har tillsyn över anläggningen. 3. Om smittämne som ger upphov till någon av sjukdomarna som anges i kapitel 2 punkt 1 påvisas antingen vid laboratorieundersökning av prover tagna på djur i anläggningen eller på annat sätt ska detta omedelbart anmälas till Jordbruksverket. 4. Dödsfall, sjukdomssymtom eller andra tecken som kan tyda på förekomst av någon sjukdom som anges i kapitel 2 punkt 1 ska omedelbart anmälas till Jordbruksverket. 5. Uppgifterna som avses i kapitel 2 punkt 2 ska bevaras i minst tio år.

text: B. Återkallelse av godkännande

text: En anläggning kan få sitt godkännande återkallat permanent eller tillfälligt av Jordbruksverket, om sjukdom som anges i kapitel 2, punkt 1 under rubriken skötsel, hälsokontroll m.m. påvisas hos djur i anläggningen eller om något av kraven enligt A inte uppfylls. Godkännande kan återfås om, i förekommande fall, påvisad infektion har utrotats och sanering av anläggningen har genomförts samt om övriga krav för godkännande åter uppfylls och detta har bekräftats av en officiell veterinär.


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:42) om kompensationsbidrag, miljöersättningar och miljöinvesteringar

text: 5 kap. MILJÖANPASSAT JORDBRUK

text: Undantag från 35 § kan göras i följande fall när lämpliga ekologiskt uppfödda djur inte finns att tillgå. 1. Djur som inte är ekologiskt uppfödda får köpas in för avel, i begränsad omfattning, som ett komplement till en naturlig ökning och för förnyelse av besättningen. 2. Djur som inte är ekologiskt uppfödda får köpas in för avel, i större omfattning, vid byte av djurras, utveckling av en ny djurspecialisering eller vid inköp av djur av hotade husdjursraser. För väsentlig utökning av uppfödningsenheten krävs dispens för att köpa in djur som inte är ekologiskt uppfödda. För certifierad ekologisk produktion beslutar Jordbruksverket om dispens. För kretsloppsinriktad produktion beslutar länsstyrelsen om dispens. Ansökan om dispens ska lämnas till länsstyrelsen och innehålla en beskrivning av de åtgärder som har gjorts för att hitta ekologiska djur. 3. Vid hög dödlighet bland djuren, orsakad av omständigheter som har att göra med djurens hälsa, med olyckshändelser eller med katastrofer, får besättningen förnyas eller ges en ny sammansättning med djur som inte är ekologiskt uppfödda. 4. Värphöns som inte är ekologiskt uppfödda och som är högst 18 veckor gamla får tas in i certifierad ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad produktion till och med den 31 december 2014. Dessa värphöns måste ha fötts upp enligt de regler för utfodring och förebyggande hälsovård och veterinärvård som gäller för ekologisk djurhållning. 5. Blivande värphöns och slaktkycklingar som inte är ekologiskt uppfödda får tas in i certifierad ekologisk produktion eller kretsloppsinriktad produktion om djuren är yngre än tre dagar.

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2012:1

text: Djuren ska födas upp på ekologiskt producerat foder. Till och med 2014 får dock högst 5 procent konventionella proteinråvaror användas till grisar och fjäderfä. Denna andel konventionella proteinråvaror gäller på årsbasis. Vid låg foderproduktion, särskilt på grund av exceptionella väderförhållanden, kan Jordbruksverket tillåta en högre andel konventionellt foder under en begränsad period och för ett särskilt område.

text: Denna författning träder i kraft den 18 oktober 2012 men ska tillämpas från den 1 januari 2012.

text: LEIF DENNEBERG

text: Ellinor Ahnström (Miljöersättningsenheten)

type: kapitel


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om anmälningspliktiga djursjukdomar och smittämnen

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om skyldighet för veterinärer och personer ansvariga för ett laboratorium att anmäla misstänkta, konstaterade eller konfirmerade fall av smittsamma djursjukdomar och smittämnen samt bestämmelser om hur anmälan ska göras.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om anmälningspliktiga djursjukdomar och smittämnen finns i

text: epizootilagen (1999:657)

text: och

text: zoonoslagen (1999:658)

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med anläggning: varje form av verksamhet, byggnad, mark- eller vattenområde där djur hålls, förvaras eller hanteras, permanent eller tillfällig, besättning: en grupp djur som, av en eller flera djurhållare, hålls på ett sådant sätt att de smittskyddsmässigt räknas som en enhet, djursjukdom: infektion hos djur med smittämne som kan ge upphov till sjukdomar hos djur eller människor, EHEC: enterohemorragisk Escherichia coli, ESBLCARBA: resistens hos Enterobacteriacae orsakad av överförbara betalaktamaser som kan bryta ner karbapenemer, indexfall: det fall av en anmälningspliktig djursjukdom eller ett anmälningspliktigt smittämne som först konstateras under en sammanhängande smittperiod hos en art i en besättning, i en anläggning, hos bin i ett bisamhälle, hos vilt i en kommun, hos vild fisk, vilda blötdjur eller vilda kräftdjur i ett vattenområde eller hos sällskapsdjur i samma hushåll, konfirmerad: en djursjukdom eller ett smittämne som verifierats efter analys hos Statens veterinärmediciniska anstalt (SVA), MRSA: meticillinresistent Staphylococcus aureus, MRSP: meticillinresistent Staphylococcus pseudintermedius, samt VTEC: verotoxinbildande Escherichia coli.

text: Vad ska anmälas?

text: Anmälningsplikt gäller för indexfall av de djursjukdomar och smittämnen som anges i bilagan till dessa föreskrifter och för indexfall av andra smittsamma eller misstänkt smittsamma djursjukdomar som normalt inte förekommer i landet även om de inte återfinns i bilagan till dessa föreskrifter. Anmälningsplikt gäller även när indexfall påträffas i karantäner eller i samband med införsel.

text: Anmälningsplikt enligt 4 § gäller när en djursjukdom eller ett smittämne har konstaterats genom 1. obduktion eller histologisk undersökning av annat undersökningsmaterial än livsmedel, 2. påvisat smittämne i prov med koppling till djur från annat undersökningsmaterial än livsmedel om inget annat anges i dessa föreskrifter, 3. påvisande av smittämne och förekomst av patologanatomiska/kliniska förändringar för de smittämnen som markeras med * i bilagan till dessa föreskrifter, 4. påvisande av antikroppar (enkelprov) mot smittämne som omfattas av

text: epizootilagen

text: , 5. signifikant ökad antikroppsnivå (titerstegring vid parprov) eller konfirmering på annat sätt av smittämne som inte omfattas av

text: epizootilagen

text: , eller 6. påvisande av antikroppar (enkelprov) mot de smittämnen som markeras med * * i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Vem ska anmäla?

text: Epizootiska och zoonotiska djursjukdomar ska anmälas enligt bestämmelserna i

text: 3 a § epizootilagen (1999:657)

text: och

text: 3 § zoonoslagen (1999:658)

text: . Indexfall av andra djursjukdomar eller smittämnen ska anmälas av den veterinär som misstänker, konstaterar eller konfirmerar en anmälningspliktig djursjukdom eller ett anmälningspliktigt smittämne. Om någon annan än en veterinär har misstänkt, konstaterat eller konfirmerat djursjukdomen eller smittämnet ska anmälan göras av den som är ansvarig för laboratoriet.

text: Om prover skickas för analys till ett laboratorium utanför Sverige ska anmälan göras av den veterinär som är ansvarig för provtagningen.

text: När ska anmälan ske?

text: Vid misstanke om djursjukdom eller smittämne

text: Anmälan av misstanke av en epizootisk eller zoonotisk djursjukdom ska göras enligt bestämmelserna i

text: 3 § epizootilagen (1999:657)

text: och

text: 3 § zoonoslagen (1999:658)

text: . Anmälan av misstanke om ett indexfall av djursjukdomar och

text: smittämnen som normalt inte förekommer i landet ska inom sex timmar från det misstanken uppstår anmälas per telefon till Jordbruksverket och länsstyrelsen i det län där indexfallet misstänks. Detta gäller även om djursjukdomen eller smittämnet inte återfinns i bilagan till dessa föreskrifter. Klinisk misstanke om ett indexfall av hästinfluensa (typ A), kvarka, virusabort (centralnervös form) eller virusarterit hos häst ska snarast anmälas till länsstyrelsen i det län där indexfallet misstänks.

text: Vid konstaterad djursjukdom eller smittämne

text: Anmälan av ett konstaterat indexfall av en djursjukdom eller ett smittämne som omfattas av

text: epizootilagen (1999:657)

text: eller

text: zoonoslagen (1999:658)

text: ska vara Jordbruksverket och länsstyrelsen tillhanda inom sex timmar från det att djursjukdomen eller smittämnet har konstaterats. Detsamma gäller vid konstaterande av ett indexfall av en djursjukdom eller ett smittämne som normalt inte förekommer i landet även om de inte återfinns i bilagan till dessa föreskrifter. Anmälan av övriga anmälningspliktiga djursjukdomar och smittämnen ska vara Jordbruksverket och länsstyrelsen tillhanda inom fem arbetsdagar från den dag diagnosen konstaterats om inget annat anges i dessa föreskrifter.

text: Hur ska anmälan göras?

text: Anmälan av ett indexfall av djursjukdomar och smittämnen enligt 4 § ska göras på Jordbruksverkets blankett D 30 utom i följande fall då anmälan ska göras enligt nedan: 1. indexfall av djursjukdom eller smittämne hos fisk, blötdjur eller kräftdjur, då anmälan ska göras på Jordbruksverkets blankett D 41, 2. salmonella som konstaterats enligt 5 § punkt 4 och 5, 3. salmonella som isolerats från halsskinn från fjäderfä, 4. salmonella som enbart isolerats från lymfknuta från gris eller nöt utan klinisk misstanke om, eller sektionsfynd tydande på, salmonellainfektion. I samtliga fall av salmonella enligt punkterna 2-4 ovan ska anmälan göras på Jordbruksverkets blankett D 245. Även indexfall av salmonella i prov som inte inkluderas i punkterna 2-4 (t.ex. svabbprov från slaktkroppar, träckprov i besättning, obduktionsprov, foderprov etc.) ska anmälas på Jordbruksverkets blankett D 245. Vid anmälan ska koden i bilagan för djursjukdomen eller smittämnet anges.

text: Anmälan av en klinisk misstanke om ett indexfall enligt 8 § andra stycket ska göras på Jordbruksverkets blankett D 65 och skickas till länsstyrelsen.

text: Anmälan av ESBLCARBA, MRSA, MRSP, andra meticillinresistenta koagulaspositiva stafylokocker eller VTEC

text: När ESBLCARBA, MRSA, MRSP, andra meticillinresistenta koagulaspositiva stafylokocker än Staphylococcus aureus och S. pseudintermedius eller VTEC

text: konstateras hos livsmedelsproducerande djur utom häst gäller anmälningsplikten endast indexfall. För andra djur än livsmedelsproducerande djur och häst gäller anmälningsplikten för varje konstaterat fall. När ESBLCARBA, MRSA, MRSP, andra meticillinresistenta koagulaspositiva stafylokocker än Staphylococcus aureus och S. pseudintermedius konstateras ska anmälan snarast göras per telefon till Jordbruksverket och länsstyrelsen. Dessutom ska anmälan ske enligt 6 eller 7 §§ samt 9 § tredje stycket och 10 §.

text: Konfirmerade fall av ESBLCARBA, MRSA, MRSP, andra meticillinresistenta koagulaspositiva stafylokocker eller VTEC ska snarast anmälas per telefon till Jordbruksverket och länsstyrelsen. Dessutom ska anmälan ske enligt 6 §, 9 § tredje stycket samt 10 §.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i 9 § tredje stycket och 10 § första stycket.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2012 då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:16

text: ) om anmälningspliktiga djursjukdomar ska upphöra att gälla.

text: BIRGITTA EK

text: Suha Mohammad (Enheten för internationella frågor och beredskap)

text: Bilaga

text: Förteckning över anmälningspliktiga djursjukdomar och smittämnen samt koder för anmälan

text: * = Anmälningsplikten gäller vid påvisande av smittämnet och förekomsten av patologanatomiska/kliniska förändringar. ** = Anmälningsplikten gäller vid påvisande av antikroppar i ett enkelprov.

text: Kod1 Sjukdomar hos flera djurslag Smittämne

text: 1 00 001 mul- och klövsjuka (MK) aphtovirus (FMD-virus) 1 00 002 vesikulär stomatit (VS) VS-virus 1 00 003 Rift Valley fever RVF-virus 1 00 004 blåtunga (bluetongue) blåtungevirus 1 00 005 mjältbrand (anthrax) Bacillus anthracis 1 00 006 Aujeszkys sjukdom (AD) AD-virus 1 00 007 rabies lyssavirus 1 00 008 paratuberkulos Mycobacterium avium subsp. paratuberculosis 1 00 009 brucellos hos livsmedelsproducerande Brucella abortus djur 1 00 010 brucellos hos livsmedelsproducerande B. melitensis djur 1 00 011 brucellos hos livsmedelsproducerande B. ovis djur 1 00 012 brucellos hos livsmedelsproducerande B. suis djur Sc 1 00 013 transmissibla spongiforma prion (PrP ) encephalopatier (TSE) andra än BSE hos nöt (1 01 050), scrapie (1 02 065) och atypisk scrapie (1 02 066) hos får 1 00 014 tuberkulos av bovin typ Mycobacterium bovis 1 00 015 tuberkulos av human typ M. tuberculosis 3 00 016 tuberkulos av andra typer än bovin- och M. tuberculosis komplexet human typ (1 00 014), (1 00 015) 1 00 017 boskapspest rinderpestvirus ** 2 00 018 salmonellainfektion utom S. Gallinarum Salmonella enterica (2 05 110), S. Pullorum (2 05 111) och S. enterica subspecies diarizonae serovar 61:(k):1,5(7) (2 00 019)

text: 1 Första siffran: 1 = Sjukdomar som omfattas av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:102

text: ) om epizootiska sjukdomar m.m., 2 = Sjukdomar som omfattas av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:101

text: ) om zoonotiska sjukdomar, 3 = Sjukdomar, utöver 1, som Jordbruksverket ska rapportera internationellt samt 4 = Övriga sjukdomar. Andra och tredje siffran: Sjukdomsgrupp. Fjärde, femte och sjätte siffran: Sjukdom

text: ** 2 00 019 salmonellainfektion med S. enterica S. enterica subsp. subsp. diarizonae serovar 61:(k):1,5(7) diarizonae serovar 61:(k):1,5(7) ** 3 00 020 West Nile fever hos andra djurslag än West Nile-virus häst (1 03 020) ** 3 00 021 Eastern equine encephalomyelitis EEE-virus (EEE) hos andra djurslag än häst (1 03 021) ** 3 00 022 Japanese encephalitis (JE) hos andra JE-virus djurslag än häst (1 03 0122) 3 00 023 Echinococcos/alveolär echinococcos Echinococcus

text: multilocularis

text: 3 00 024 Echinococcos/hydatidos E. granulosus 3 00 025 Echinococcos/cystisk echinococcos Echinococcus spp. orsakad av andra arter än Echinococcus multilocularis, (3 00 023) och E. granulosus (3 00 024) ** 3 00 026 leptospiros Leptospira spp. 3 00 027 Q-feber Coxiella burnetii 3 00 028 trichinellos Trichinella spp. 3 00 029 tularemi Francisella tularensis 3 00 030 epizootic haemorrhagic disease EHD-virus 3 00 031 Crimean Congo haemorrhagic fever CCHF-virus 3 00 032 Heartwater Ehrlichia ruminantium 3 00 033 New world screwworm Cochliomyia hominivorax 3 00 034 Old world screwworm Chrysomya bezziana 3 00 035 surra Trypanosoma evansi 3 01 036 bovin virusdiarré BVD-virus * 4 00 037 listerios Listeria monocytogenes 4 00 038 frasbrand (blackleg) Clostridium chauveoi 4 00 039 botulism C. botulinum ** 4 00 009 brucellos hos icke Brucella abortus livsmedelsproducerande djur ** 4 00 010 brucellos hos icke B. melitensis livsmedelsproducerande djur ** 4 00 011 brucellos hos icke B. ovis livsmedelsproducerande djur ** 4 00 012 brucellos hos icke B. suis livsmedelsproducerande djur ** 4 00 040 brucellos hos icke B. canis livsmedelsproducerande djur 4 00 041 verotoxinbildande E.coli med VTEC (EHEC) epidemiologisk koppling mellan djur och människa, där VTEC-stam påvisats från djur och människa med EHECinfektion. 4 00 042 verotoxinbildande E.coli O157:H7 av VTEC (EHEC) klad 8 som inte är epidemiologiskt kopplade till humanfall

text: Bilaga

text: 4 00 043 meticillinresistenta Staphylococcus meticillinresistenta aureus (MRSA) hos djur Staphylococcus aureus 4 00 044 meticillinresistenta Staphylococcus S. pseudointermedius pseudointermedius (MRSP) hos djur 4 00 045 andra meticillinresistenta andra meticillinresistenta koagulaspositiva stafylokocker än S. koagulapositiva aureus (4 00 043) och S. stafylokocker än S. aureus pseudointermedius (4 00 044) hos djur och S. pseudointermedius 4 00 046 ESBLCARBA bakterier tillhörande familjen Enterobacteriaceae med produktion av ESBLCARBA

text: Sjukdomar hos nötkreatur

text: 1 01 047 elakartad lungsjuka (CBPP) Mycoplasma mycoides subsp. mycoides, small colony type (SC) 1 01 048 Lumpy skin disease LSD-virus 1 01 049 infektion med bovint herpes-virus 1 bovint herpesvirus typ 1 (IBR/IPV/IBP) Sc 1 01 050 bovin spongiform encephalopati (BSE) prion (PrP ) 3 01 051 anaplasmos Anaplasma marginale ** 3 01 052 babesios Babesia major, B. bovis 3 01 053 bovin genital campylobacterios Campylobacter foetus subsp. veneralis 3 01 054 enzootisk bovin leukos (EBL) bovint leukemivirus 3 01 055 hemorrhagisk septikemi Pasteurella multocida (vissa serotyper) 3 01 056 theilerios Theileria spp. 3 01 057 tritrichomonos Tritrichomonas foetus 3 01 058 trypanosomos Trypanosoma spp.

text: (Salivaria)

text: 4 01 059 cysticerkos Taenia saginata,

text: Cysticercus bovis

text: 4 01 060 elakartad katarralfeber (MCF) ovint herpesvirus typ 2 4 01 061 hypodermos Hypoderma bovis, H.

text: lineatum

text: 4 01 062 klamydiainfektion Chlamydophila spp.

text: Sjukdomar hos får och get

text: 1 02 063 peste des petits ruminants PPR-virus 1 02 064 får- och getkoppor (sheep pox, goat fårkoppvirus, pox) getkoppvirus Sc 1 02 065 scrapie prion (PrP ) Sc 1 02 066 atypisk scrapie prion (PrP )

text: ** 3 02 067 caprine arthritis/encephalitis CAE-virus 3 02 068 smittsam juverinflammation Mycoplasma agalactiae 3 02 069 smittsam pleuropneumoni hos get M. capricolum subsp.

text: capripneumoniae

text: ** 3 02 070 enzootisk abort hos får Chlamydophila abortus 3 02 071 Nairobi sheep disease NSD-virus ** 3 02 072 maedi/visna MV-virus 4 02 073 skabb Psoroptes spp., Sarcoptes spp. 4 02 074 border disease BD-virus 4 02 075 fotröta Dichelobacter nodosus

text: Sjukdomar hos hästdjur

text: 1 03 020 West Nile fever West Nile-virus 1 03 021 Eastern equine encephalomyelitis EEE-virus (EEE) 1 03 022 Japanese encephalitis (JE) JE-virus 1 03 076 afrikansk hästpest AHS-virus 1 03 077 Western equine encephalomyelitis WEE-virus (WEE) 1 03 078 Venezuelan equine encephalomyelitis VEE-virus (VEE) 1 03 079 övriga virala encephaliter och encephalomyeliter där särskild kod saknas 3 03 080 Contagious equine metritis (CEM) Taylorella equigenitalis 3 03 081 beskällarsjuka (dourine) Trypanosoma equiperdum 3 03 082 infektiös anemi EIA-virus 3 03 083 influensa hästinfluensavirus typ A 3 03 084 ekvin piroplasmos/theilerios Theileria (Babesia) equi, 3 03 085 ekvin piroplasmos/babesios Babesia caballi 3 03 086 virusabort (abortform) ekvint herpesvirus typ 1 (EHV-1) 3 03 087 virusabort (centralnervös form) ekvint herpesvirus typ 1 (EHV-1) 3 03 088 rots (glanders) Burkholderia mallei 3 03 089 virusarterit (EVA) EA-virus 4 03 090 hästkoppor (horse pox) hästkoppvirus 4 03 091 skabb Psoroptes spp., Sarcoptes spp. 4 03 092 kvarka Streptococcus equi subsp.

text: equi

text: * 4 03 093 bornasjuka bornavirus

text: Bilaga

text: Sjukdomar hos gris

text: 1 04 094 vesikulär svinsjuka (swine vesicular SVD-virus disease) 1 04 095 afrikansk svinpest ASF-virus 1 04 096 klassisk svinpest CSF-virus 1 04 097 Porcine reproductive and respiratory PRRS-virus syndrome (PRRS) 3 04 098 cysticerkos Taenia solium,

text: Cysticercus cellulosae

text: 3 04 099 Transmissible gastroenteritis TGE-virus 3 04 100 Nipah-virus-encephalit Nipah-virus 4 04 101 nyssjuka (atrofisk rinit) toxinproducerande

text: Pasteurella multocida

text: * 4 04 102 encephalit orsakad av enterovirus porcint enterovirus 4 04 103 Porcine epidemic diarrhoea PED-virus 4 04 104 influensa svininfluensavirus 4 04 105 pandemisk influensa A influensa A typ (H1N1) 2009 4 04 106 tarmbrand Clostridium perfringens typ C

text: Sjukdomar hos fåglar

text: 1 05 107 newcastlesjuka hos fjäderfä och andra högpatogent fåglar i fångenskap paramyxovirus typ 1 1 05 108 aviär influensa HPAI-virus 1 05 109 aviär influensa hos fjäderfä och andra LPAI-virus typ H5 och H7 fåglar i fångenskap ** 2 05 110 hönstyfus Salmonella Gallinarum ** 2 05 111 pullorumsjuka Salmonella Pallorum 3 05 112 infektion med lågpatogent lågpatogent paramyxovirus hos fjäderfä och andra paramyxovirus-1 fåglar i fångenskap 3 05 113 duvparamyxovirus hos fåglar som lever högpatogent i vilt tillstånd paramyxovirus-typ 1 (PPMV-1) 3 05 114 infektion med lågpatogent lågpatogent paramyxovirus hos fåglar som lever i paramyxovirus-1 vilt tillstånd 3 05 115 aviär influensa hos fåglar som lever i LPAI-virus typ H5,H7 och vilt tillstånd H9 3 05 116 infektiös laryngotrakeit hos höns ILT-virus 3 05 117 virushepatit hos anka ankhepatitvirus * 3 05 118 gumborosjuka (virulent form) IBD-virus 3 05 119 mycoplasmainfektion med M. Mycoplasma gallisepticum

text: gallisepticum

text: 3 05 120 papegojsjuka (psittacos/ornithos) Chlamydofila psittaci

text: 3 05 121 aviär rhinotrakeit (ART) aviärt metapneumovirus 3 05 122 mycoplasmainfektion med M. Mycoplasma meleagridis

text: meleagridis

text: 4 05 123 virusenterit hos anka ankenteritvirus 4 05 124 poxvirusinfektion hos fjäderfä poxvirus 4 05 125 Egg drop syndrome ED-virus 4 05 126 campylobacterförekomst hos termofila Campylobacter slaktfjäderfä spp.

text: Sjukdomar hos hardjur

text: 3 06 127 myxomatos myxomavirus 3 06 128 kaningulsot RVHD-virus

text: Sjukdomar hos bin

text: 3 07 129 lilla kupskalbaggen skalbaggar av typen

text: Aethina tumida

text: 3 07 130 tropilaelapskvalster Tropilaelaps spp. 3 07 131 amerikansk yngelröta Paenibacillus larvae 3 07 132 varroasjuka Varroa destructor 3 07 133 acarapisosis (kvalstersjuka, Acarapis woodi trakékvalster) 3 07 134 europeisk yngelröta Melissococcus plutonius

text: Sjukdomar hos fisk

text: 1 08 135 viral hemorrhagisk septikemi (VHS) VHS-virus 1 08 136 Spring viraemia of carp (SVC) SVC-virus 1 08 137 infektiös hematopoietisk nekros (IHN) IHN-virus 1 08 138 infektiös laxanemi (ILA) (infectious ILA-virus salmon anaemia) (ISA) 1 08 139 infektiös pankreasnekros (IPN) utom IPN-virus utom serotyp serotyp Ab (4 08 152) Ab 3 08 140 epizootisk hematopoietisk nekros EHN-virus (EHN) 3 08 141 infektion med Gyrodactylus salaris Gyrodactylus salaris 3 08 142 koiherpesvirus (KHV) koiherpesvirus 3 08 143 epizootiskt ulcerativt syndrom (EUS) Aphanomyces invadans 3 08 144 Red sea bream iridoviral disease red sea bream iridovirus (RSIVD) 4 08 145 Oncorhynchus masou-virusinfektion Oncorhynchus masouvirus 4 08 146 annan rabdovirusinfektion än rhabdovirus hemorrhagisk septikemi

text: Bilaga

text: 4 08 147 annan herpesvirusinfektion hos laxfisk herpesvirus än Oncorhynchus masou-virusinfektion 4 08 148 renibakterios (BKD) Renibacterium

text: salmoninarum

text: 4 08 149 proliferativ njurinflammation (PKD) Tetracapsula

text: bryosalmonae/renicola

text: 4 08 150 yersinios (ERM) Yersinia ruckeri 4 08 151 furunkulos (ASS) Aeromonas salmonicida subsp. salmonicida 4 08 152 infektiös pankreasnekros (IPN) serotyp IPN-virus serotyp Ab Ab 4 08 153 viral erythrocytisk nekros (VEN) iridovirus (piscine erythrocytic necrosis) (PEN)

text: Sjukdomar hos blötdjur

text: 3 09 154 bonamios Bonamia ostreae 3 09 155 bonamios B. exitiosa 3 09 156 marteilios Marteilia refringens 3 09 157 infektion med Xenohaliotis Xenohaliotis californiensis

text: californiensis

text: 3 09 158 infektion med abalone-liknande abalone herpes-like virus herpesvirus AbHV 3 09 159 perkinsos Perkinsus marinus 3 09 160 perkinsos P. olseni 3 09 161 mikrocytos Mikrocytos mackini 4 09 162 mikrocytos Bonamia roughleyi (f.d

text: Microcytos roughleyi)

text: 4 09 163 haplosporidios Haplosporidium nelsoni,

text: H. costalis

text: 4 09 164 iridoviros iridovirus

text: Sjukdomar hos kräftdjur

text: 3 10 165 vitprickig kräftdjurssjuka (White spot white spot syndrome virus disease) (WSD) (WSSV) 3 10 166 Yellowhead disease (YHD) yellowhead virus (YHV) 3 10 167 Taura-syndrom (TS) Taura syndrome virus (TSV) 3 10 168 infectious hypodermal och infectious hypodermal and haematopoiec necrosis (IHHN) hematopoietic necrosis virus (IHHNV) 3 10 169 kräftpest Aphanomyces astaci 3 10 170 infektiös myonekros infectious myonecrosis virus (IMNV)

text: 3 10 171 White tail disease Macrobrachium rosenbergii nodavirus (MrNV) and Extra small virus (XSV) 3 10 172 necrotizing hepatopancreatitis NHP-bakterie (NHPB)

text: Sjukdomar hos amfibier

text: 3 11 173 infektion med Batrachochytrium Batrachochytrium

text: dendrobatidis dendrobatidis

text: 3 11 174 infektion med ranavirus ranavirus

text: Sjukdomar hos hund och katt

text: ** 3 12 175 leishmanios Leishmania spp. 4 12 176 smittsam leverinflammation (HCC) CAV-1 4 12 177 dirofilarios Dirofilaria spp. 4 12 178 valpsjuka valpsjukevirus 4 12 179 FeLV-infektion hos katt FeLV ** 4 12 180 immunbristvirusinfektion hos katt FIV 4 12 181 fransk hjärtmask hos hunddjur Angiostrongylus vasorum ** 4 12 182 babesios hos hund Babesia canis ** 4 12 183 babesios hos hund B. gibsoni ** 4 12 184 monocytär ehrlichios (canine Ehrlichia canis monocytic ehrlichiosis) hos hund och katt 4 12 185 smittsamt venerisk tumör hos hund CTVT-celler

text: Övriga djursjukdomar

text: 1 99 186 filovirusinfektion hos primater filovirus 3 99 187 kamelkopper kamelkoppvirus 4 99 188 apkoppor apkoppvirus

text: 4 99 999 Djursjukdomar som normalt inte förekommer i landet och som inte har annan kod i denna bilaga


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om smittskyddsmässiga villkor för hållande av hjort i hägn samt för hållande av andra klövdjur och hästdjur i sambete med hjort i hägn

text: Dessa föreskrifter innehåller smittskyddsmässiga villkor för hållande av hjort i hägn samt för hållande av mufflon, vildsvin, älg, andra klövdjur och hästdjur i sambete med hjort i hägn.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om hanteringen av smittsamma djursjukdomar finns i 1.

text: epizootilagen (1999:657)

text: , 2.

text: epizootiförordningen (1999:659)

text: , 3. lagen (

text: ) om provtagning på djur, m.m, samt 4. förordningen (

text: ) om provtagning på djur, m.m.

text: Ytterligare bestämmelser

text: Bestämmelser om uppslaktning av frilevande vilt finns i finns i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung . Bestämmelser om veterinära kontroller av nötkreatur som visent, bison och jak samt vilt finns i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel . Bestämmelser om godkännande av karantän finns i förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m. Bestämmelser om införsel av hjort finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:24

text: ) om införsel av djur, sperma, ägg och embryon. Bestämmelser om hållande av vilt i hägn finns i Naturvårdsverkets föreskrifter och Allmänna råd (

text: NFS 2002:20

text: ) om vilthägn och inhägnader för handelsträdgårdar m.m. för att förebygga skador av hare.

text: EUT L 139, 30.4.2004, s 55 (Celex 32004R0853). 2 EUT L 139, 30.4.2004, s 206-320 (Celex 32004R0854).

text: Definitioner

text: I denna författning avses med besättning: djur som hålls tillsammans i ett hägn, detaljhandel: butik, restaurang, cateringföretag eller liknande som levererar direkt till konsument; dock ej grossist, djurhållare: ägaren till djuren i ett hjorthägn eller annan person som ansvarar för tillsynen av djuren i ett hjorthägn, hjort: hjort av arterna kron- och dovhjort samt andra hjortarter, hjorthägn: vilthägn i vilket det hålls hjortar eller andra djur i sambete med hjortar, och för vilket länsstyrelsen beviljat hägntillstånd med stöd av Naturvårdsverkets föreskrifter och Allmänna råd (

text: NFS 2002:20

text: ) om vilthägn och inhägnader för handelsträdgårdar m.m. för att förebygga skador av hare, hudtuberkulintest: tuberkulostest genom injektion av tuberkulin i huden och avläsning av reaktioner, enligt djurslagsvisa instruktioner, hästdjur: hästar, åsnor och mulor, dock inte zebror, karantänshägn: hjorthägn eller vilthägn som godkänts av Jordbruksverket för att användas som karantän för djur som ska tuberkulintestas i samband med införsel, klövdjur: partåiga hovdjur (Artiodactyla) såsom idisslare, vildsvin och kameldjur, officiellt friförklarat hägn: ett hjorthägn som har friförklarats från tuberkulos av Jordbruksverket eller enligt Jordbruksverkets bedömning uppfyller villkoren för friförklaring i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:76

text: ) om organiserad hälsokontroll avseende tuberkulos hos kron- och dovhjortar i hägn eller Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2003:34

text: ) om obligatorisk hälsoövervakning avseende tuberkulos hos kron- och dovhjortar samt andra djur i sambete med hjortar i hägn, eller motsvarande villkor, slakteri: en sådan anläggning för avlivning och uppslaktning av djur vars kött är avsett som livsmedel som avses i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004

text: , Tb-kontroll: undersökning avseende tuberkulosförekomst hos slaktad hjort, mufflon, vildsvin, eller älg utförd av Tb-kontrollant enligt Jordbruksverkets instruktioner, Tb-kontrollant: person som Jordbruksverket har utsett enligt

text: 4 § förordningen (2006:815)

text: om provtagning på djur, m.m, tillstånd för offentlig förevisning: tillstånd enligt

text: 37 § djurskyddsförordningen (1988:539)

text: , tuberkulos: infektion orsakad av M. tuberculosis eller M. bovis, tuberkulosbesiktning: undersökning avseende tuberkulosförekomst hos slaktad hjort, mufflon, vildsvin, eller älg utförd av veterinär i eller i anslutning till hägnet, vilt: djur som får hållas i vilthägn enligt Naturvårdsverkets föreskrifter och Allmänna råd (

text: NFS 2002:20

text: ) om vilthägn och inhägnader för handelsträdgårdar m.m. för att förebygga skador av hare, vilthanteringsanläggning: en sådan anläggning där vilt och kött från nedlagt vilt bereds innan det släpps ut på marknaden som avses i

text: , samt vilthägn: hägn med länsstyrelsens hägntillstånd i enlighet med Naturvårdsverkets föreskrifter och Allmänna råd (

text: NFS 2002:20

text: Hållande av hästdjur i hjorthägn

text: Hästdjur får sättas in i respektive tas ut ur hjorthägn utan särskilt tillstånd.

text: Märkning

text: Vid flyttning från hjorthägn av klövdjur som livdjur ska djuren senast vid lastningen vara identitetsmärkta med beständiga öronmärken som anger besättningsoch individnummer. Besättningsnumret ska inte bytas ut om djuret flyttas till en annan besättning. Om ett djur förlorat sitt märke ska djuret märkas om.

text: Journalföring och rapportering

text: Den som håller djur i ett hjorthägn ska föra en hägnjournal som ska löpa den 1 januari – den 31 december och innehålla aktuella uppgifter om: 1. Djurhållarens och djurägarens namn och adress. 2. Hägnets storlek, hägnnummer, fastighetsbeteckning samt i vilken kommun och vilket län det ligger. 3. Antal djur i hägnet, djurens art, kön och ungefärliga ålder samt djurens eventuella identitetsmärkning. I det fall ett djur har märkts om ska det nya märkningsnumret noteras i anslutning till det gamla numret så att individen kan spåras. 4. Vid uttagande av djur ur hägnet: a) datum för uttagandet, b) om djuret flyttats till annat hägn; djurets identitetsmärkning, den nya djurägarens namn och adress samt transportörens namn och adress, eller c) om djuret slaktats i syfte att säljas; namn och adress på den Tbkontrollant som genomfört Tb-kontroll, på den vilthanteringsanläggning där djuret genomgått besiktning efter slakt, på den veterinär som utfört tuberkulosbesiktning i anslutning till hägnet eller på det slakteri som djur levererats till, d) om djuret avlivats eller självdött; datum för avlivningen samt förklaring till varför djuret avlivats, respektive datum för fyndet av kroppen och misstänkt dödsorsak, samt e) om djuret har obducerats; resultatet av obduktionen samt vilken veterinär eller vilket laboratorium som utfört den. 5. Vid insättande av nya djur i hägnet: a) det levererande hägnets hägnnummer, b) den levererande djurägarens namn och adress, c) de inköpta djurens identitetsmärkning, samt d) transportörens namn och adress. 6. Vid sjukdom bland djuren: a) datum för upptäckt av sjukdom, b) insjuknade djurs eventuella identitetsmärkning, symptom, diagnos och eventuell behandling, samt c) i förekommande fall vilken veterinär som konsulterats. 7. Datum för rymningar och för sådana stängselbrott som kan ha medfört rymningar, samt bedömning av hur många djur som kan ha rymt och uppgifter om huruvida dessa återfångats eller avlivats.

text: Djurhållaren ska spara hägnjournalen i minst fem år.

text: Djurhållaren ska för varje kalenderår sammanställa uppgifterna i 7 § 1-5 i en årsrapport på Jordbruksverkets blankett E9.172. Årsrapporten ska vara Jordbruksverket tillhanda senast den 1 februari årligen.

text: Kontrollåtgärder i officiellt friförklarade hägn

text: I officiellt friförklarade hägn ska hjortar samt mufflon, vildsvin och älg i sambete med hjort i hägn efter slakt genomgå Tb-kontroll utförd av Tb-kontrollant innan de sänds vidare till vilthanteringsanläggning eller avyttras till detaljhandel. Detta gäller inte djur under ett års ålder och djur som konsumeras i jägaren eller jaktlagets egna hushåll. Som alternativ till Tb-kontroll utförd av Tb-kontrollant enligt första stycket kan hela djuret istället besiktigas efter slakt av officiell veterinär på vilthanteringsanläggning. Detta förutsätter att hela djuret levereras oflått tillsammans med huvud och samtliga inälvor till vilthanteringsanläggningen. Till och med den 30 augusti 2013 får, i stället för vad som anges i första och andra stycket, tuberkulosbesiktning efter slakt av hjort, mufflon, vildsvin och älg i hjorthägn utföras på plats i hägnet eller i anslutning till hägnet av en veterinär som Jordbruksverket utsett.

text: Då ett klövdjur som hålls i ett officiellt friförklarat hjorthägn påträffas självdött eller måste avlivas av djurskyddsskäl ska det obduceras av en veterinär på ett laboratorium eller på plats i hägnet. Detta gäller inte om dödsorsaken eller orsaken till avlivningen är en akut traumatisk skada såsom stångningsskada, benbrott eller påkörning utan att det förekommer avmagring som väcker misstanke om bakomliggande smittsam sjukdom, eller om djuret befinns ha så nedslitna tänder att det inte kunnat föda sig. Kravet i första stycket gäller inte heller om förruttnelsen har gått så långt att det bedöms utsiktslöst att kunna fastställa dödsorsaken genom obduktion.

text: Kontrollåtgärder i hägn som inte är officiellt friförklarade

text: I hägn som inte är officiellt friförklarade gäller oberoende av dessa föreskrifter kraven i de beslut om Tb-kontrollåtgärder som Jordbruksverket fattat med stöd av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:76

text: SJVFS 2003:34

text: ) om obligatorisk hälsoövervakning avseende tuberkulos hos kron- och dovhjortar samt andra djur i sambete med hjortar i hägn.

text: Officiell friförklaring av karantänshägn

text: Samtliga hjortar som hålls i ett karantänshägn ska genomgå hudtuberkulintest utan anmärkning tre gånger med minst ett år mellan det första och det sista testet och minst tre månader mellan varje test. Djur som vid respektive testtillfälle inte uppnått ett års ålder är undantagna från kravet på testning. Då besättningen är färdigtestad enligt första stycket kan djurhållaren ansöka hos Jordbruksverket om officiell friförklaring av hägnet. Ansökan ska omfatta hägnnummer och djurhållarens namn och adress, djurart och individnummer samt kopior av

text: testprotokoll som visar att besättningen hudtuberkulintestats tre gånger utan anmärkning.

text: Uttag av slaktdjur ur hjorthägn

text: Djur av sådan art som endast får slaktas på slakteri får föras från hjorthägn till slakteri utan särskilt tillstånd.

text: Flyttning av hjort, mufflon, vildsvin och älg från officiellt friförklarat hägn

text: Hjort, mufflon, vildsvin och älg får, med undantag för vad som anges i 15 och 16 §§, flyttas från ett officiellt friförklarat hjorthägn om följande villkor är uppfyllda: 1. Djurhållaren har sänt in en årsrapport i enlighet med 8 § och följer villkoren i 9 och 10 §§. 2. Djuret är märkt enligt 6 §. 3. Djuret åtföljs av ett flyttintyg på Jordbruksverkets blankett E9.175.

text: Flyttning av hjort, mufflon, vildsvin och älg från hjorthägn i djurpark eller från annat hjorthägn med förevisningstillstånd

text: Det krävs tillstånd från Jordbruksverket för att få flytta hjort, mufflon, vildsvin och älg från ett officiellt friförklarat hjorthägn i en djurpark eller från ett annat officiellt friförklarat hjorthägn med tillstånd för offentlig förevisning. Ansökan om sådant tillstånd ska omfatta leverantörshägnets hägnnummer, den levererande djurhållarens namn och adress, djurets art och identitetsnummer samt den mottagande djurhållarens namn och adress. Tillståndet ska åtfölja djuren vid flyttningen. Kravet på tillstånd gäller inte vid flyttning från hägn enligt första stycket där endast hjortar hålls eller där endast mufflon, älg eller vildsvin hålls i sambete med hjortar. Då gäller endast kraven i 14 §.

text: Flyttning av hjort, mufflon, vildsvin och älg från hjorthägn till annan plats än hjort- eller vilthägn

text: Det krävs tillstånd från Jordbruksverket för att få flytta hjort, mufflon, vildsvin och älg från ett hjorthägn, oavsett detta hägns tuberkulosstatus, till annan plats än ett hjort- eller vilthägn. Ansökan om sådant tillstånd ska omfatta leverantörshägnets hägnnummer, den levererande djurhållarens namn och adress, djurets art och identitetsnummer, den mottagande djurhållarens namn och adress samt uppgifter om av vart djuret ska föras. Tillståndet ska åtfölja djuren vid flyttningen.

text: Flyttning av hjort, mufflon, vildsvin och älg från hjorthägn som inte är officiellt friförklarat

text: Hjort, mufflon, vildsvin och älg får flyttas från ett hägn som inte är officiellt friförklarat om följande villkor är uppfyllda: 1. Djurhållaren har sänt in en årsrapport i enlighet med 8 §. 2. Djuret är märkt enligt 6 §. 3. Djuret åtföljs av tre testprotokoll utfärdade av en veterinär, vilka visar att djuret efter ett års ålder utan anmärkning genomgått tre hudtuberkulintester med minst

text: ett år mellan det första och det sista testet och minst tre månaders mellanrum mellan varje tillfälle. 4. Djuret åtföljs av ett tillstånd från Jordbruksverket för flyttning av livdjur från hägn som inte är officiellt friförklarat. Ansökan om sådant tillstånd för flyttning ska omfatta leverantörshägnets hägnnummer, den levererande djurhållarens namn och adress, djurets art och identitetsnummer samt den mottagande djurhållarens namn och adress.

text: Flyttning av andra klövdjur än hjort, mufflon, vildsvin och älg från hjorthägn

text: För att få flytta andra klövdjur än hjort, mufflon, vildsvin och älg från ett officiellt friförklarat hjorthägn krävs tillstånd från Jordbruksverket. Ansökan om sådant tillstånd ska omfatta leverantörshägnets hägnnummer, den levererande djurhållarens namn och adress, djurets art och identitetsnummer samt den mottagande djurhållarens namn och adress samt uppgifter om vart djuret ska föras. Tillståndet ska åtfölja djuret vid leveransen och ska sedan sparas av den mottagande djurhållaren i fem år. Kravet på tillstånd enligt första stycket gäller inte för nötkreatur, tamfår, getter och tamsvin om något av följande villkor är uppfyllt: 1. Djuret flyttas från ett officiellt friförklarat hägn, eller 2. Djuret flyttas från ett hägn som inte är officiellt friförklarat och åtföljs av ett testprotokoll utfärdat av veterinär, vilket visar att djuret vid mer än ett års ålder utan anmärkning genomgått hudtuberkulintestning en gång inom 30 dagar före flyttningen från hägnet.

text: Insättning av andra djur än vilt och hästdjur i hjorthägn

text: Insättning i hjorthägn av andra djur än vilt och hästdjur får endast ske med Jordbruksverkets tillstånd. Ansökan om sådant tillstånd ska omfatta den levererande djurhållarens namn och adress, djurets art och identitetsnummer samt den mottagande djurhållarens namn och adress. Tillståndet ska åtfölja djuret vid leveransen.

text: Hudtuberkulintestning

text: Hudtuberkulintestning av nötkreatur, svin, får och getter inklusive mufflon och vildsvin ska utföras i enlighet med villkoren i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2003:33

text: ) om tuberkulinundersökning av nötkreatur, svin, får, getter och kameldjur. Vid behov kan djuret lugnas genom medicinering för att kunna hållas väl fixerat.

text: Hudtuberkulintestning av hjort och älg ska utföras av en veterinär såsom ett jämförande intradermaltest med aviärt och bovint tuberkulin i enlighet med bilagan till dessa föreskrifter. Samma veterinär som injicerat tuberkulinet för testning ska också avläsa och tolka testresultatet. Om samma veterinär inte kan göra avläsningen får avläsningen efter godkännande av Jordbruksverket utföras av annan veterinär. Veterinären ska föra protokoll över testet på Jordbruksverkets blankett D 24 och utvärdera resultatet på individnivå som negativt eller positivt i direkt anslutning till testningen. Veterinären ska skicka den ifyllda blanketten till Jordbruksverket och lämna en kopia till djurhållaren.

text: Varje djur som vid avläsningen av testen bedöms vara en positiv bovin reagent ska betraktas som misstänkt smittad av tuberkulos, och ska av veterinären förses med en väl synlig individuell färgmärkning. Märkningens utformning ska noteras i testprotokollet.

text: Om ett djur ska genomgå upprepad tuberkulintestning på grund av till exempel ny förflyttning ska minst tre månader (90 dagar) passera mellan testerna.

text: Offentlig kontroll

text: Länsstyrelsen utövar offentlig kontroll över efterlevnaden av bestämmelserna i denna författning. Såvitt gäller 20-23 §§ framgår detta av

text: 15 § första stycket epizootiförordningen

text: . Länsstyrelsen ska senast den 1 februari varje år till Jordbruksverket rapportera resultaten av de kontroller som utförts under det senaste kalenderåret.

text: Undantag

text: Om särskilda skäl föreligger kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 15 oktober 2012, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:76

text: ) om organiserad hälsokontroll avseende tuberkulos hos kron- och dovhjortar i hägn och Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2003:34

text: ) om obligatorisk hälsoövervakning avseende tuberkulos hos kron- och dovhjortar samt andra djur i sambete med hjortar i hägn upphör att gälla.

text: BIRGITTA EK

text: Maria Cedersmyg (Enheten för sällskapsdjur)

text: Bilaga

text: Instruktion för utförande av hudtuberkulintest på hjort och älg

text: Hudtuberkulintest på hjort och älg ska utföras som en jämförande intradermal test med aviärt och bovint tuberkulin. Testning får endast utföras på djur som är identitetsmärkta med öronmärken med individ- och besättningsnummer. I samband med tuberkulintestningen ska veterinären göra en klinisk bedömning av de testade djuren. Det avlästa mätresultatet noteras på Jordbruksverkets blankett D24 före injektion och vid avläsning.

text: Utförande

text: Mätning före injektion

text: Undersökningen ska göras på väl fixerade djur och i fullgod belysning. Vid behov kan djuret lugnas genom medicinering för att kunna hållas väl fixerat. Pälsen på sidan av djurets hals ska rakas på ett ca 10 x 20 cm stort område. Kontrollera att inga sjukliga förändringar eller skador efter maskinsax föreligger. Det klippta hudpartiet lyfts upp i ett veck, vars tjocklek mäts med kutimeter. Mätningar ska göras på respektive injektionsplats före injektionerna av tuberkulin. Kutimetern ska skjutas ihop med ett fast men ej hårt grepp så att instrumentets skänklar inte pressas in i huden. Avläsning ska ske innan kutimetern avlägsnas från huden. Mätresultaten ska anges i mm och avrundas till närmaste 0,5 mm.

text: Injektion av tuberkulin

text: 0,1 ml av bovint respektive aviärt tuberkulin injiceras intradermalt med minst 12 cm mellanrum. För att undvika förväxling ska det aviära tuberkulinet sättas närmast djurets huvud. Om djuret är så litet att två injektioner inte ryms på halsens vänstra sida bör det bovina tuberkulinet injiceras på vänstra sidan av halsen och det aviära på högra sidan av halsen. Efter injektion kontrolleras att tuberkulinet injicerats intradermalt genom att känna efter att det bildats en knappt ärtstor förhöjning på platsen för injektionen. Kan sådan knuta ej kännas har tuberkulinet deponerats subkutant och en ny injektion måste ske på ett nytt ställe, minst 12 cm från föregående injektionsställe.

text: Avläsning av resultatet

text: Resultatet avläses ca 72 timmar efter injektion. Ett hudveck löpande genom injektionsstället upplyfts och hudveckets tjocklek på injektionsstället mäts enligt ovan. Skillnaden mellan den före injektion uppmätta hudtjockleken (mätt i mm med 0,5 mm noggrannhet) och den efter injektion uppmätta hudtjockleken benämns ”reaktionstal”. Injektionsställena ska också undersökas avseende förekomst av ödem, exsudation, nekros eller ömhet.

text: Tolkning av resultatet

text: Som positiv reaktion bedöms en ökning av hudveckets tjocklek med 2,0 mm eller mer. Kliniska tecken som ödem, exsudation, nekros eller ömhet på injektionsplatsen för tuberkulin ska också bedömas som en positiv reaktion.

text: Ett djur bedöms som en positiv bovin reagent när en positiv reaktion enligt föregående stycke uppstått på injektionsplatsen för bovint tuberkulin och det bovina reaktionstalet

text: är lika stort eller större än det aviära. Djuret bedöms då vara misstänkt infekterat med bovin tuberkulos. Ett djur bedöms som en positiv aviär reagent när reaktionstalet för aviärt tuberkulin är större än det bovina. Djuret bedöms då inte vara misstänkt infekterat med bovin tuberkulos.


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om kvalitetskontroll av färska frukter och grönsaker

text: Grundläggande bestämmelser om kontroll av färska frukter och grönsaker finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007

text: om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter . 2. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 543/2011

text: av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 1234/2007

text: vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker . 3. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, samt 4. förordningen (

text: ) om EU:s förordningar om pris- och marknadsreglering av jordbruksprodukter.

text: Omfattning

text: Denna författning gäller för frukt och grönsaker med undantag av bananer som regleras i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2011:36

text: ) om bestämmelser för efterlevnad av kvalitetskontroll för bananer.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med Ordinarie inspektionsort: Malmö, Helsingborg, Göteborg, Landvetter, Stockholm och Arlanda.

text: Anmälan

text: Aktörer som tillämpar EU:s handelsnormer för färska frukter och grönsaker ska anmäla sin verksamhet till Jordbruksverkets växtkontrollenhet. Detta gäller oavsett om varorna har producerats inom eller utanför EU. Anmälningsskyldigheten gäller dock inte - aktör som endast driver detaljhandel eller

text: EUT L 299, 16.11.2007, s. 1, (Celex 32007R1234). 2 EUT L 157, 15.06.2011, s. 1, (Celex 32011R0543).

text: - aktör som endast bedriver varutransport Anmälan ska ske på en av Jordbruksverket fastställd blankett (E11.22). Anmälan ska lämnas in inom en månad efter det att verksamheten har påbörjats. Aktör som ändrar eller upphör med sin verksamhet ska omedelbart anmäla detta skriftligen till växtkontrollenheten.

text: Aktör som avses i 4 § ska på begäran av Jordbruksverket lämna uppgifter om produktion, inköp, försäljning, import och export, samt andra förhållanden av betydelse för tillsyn och kontroll.

text: Export till och import från tredjeland

text: Export till tredjeland av de färska frukter och grönsaker m.m. som anges i bilagan ska anmälas skriftligen till Jordbruksverkets växtkontrollenhet senast klockan 10.00 vardagen före planerad export. Detta gäller om kontrollen ska ske på ordinarie inspektionsort. Om kontrollen ska ske på annan ort ska anmälan ha kommit in senast fem vardagar före planerad export.

text: Import från tredjeland av de färska frukter och grönsaker m.m. som anges i bilagan ska anmälas till Jordbruksverkets växtkontrollenhet. Ska importen ske på en ordinarie inspektionsort ska anmälan ha kommit in senast - kl. 10.00 vardagen före planerad import om Jordbruksverkets blankett (E11.12) används, - kl. 13.00 vardagen före planerad import om Jordbruksverkets e-tjänst för importanmälan används. Ska importen ske på annan ort ska anmälan alltid ha kommit in senast fem vardagar före planerad import. Kontroll utförs endast i undantagsfall på lördagar, söndagar och helgdagar och då endast efter skriftlig överenskommelse med Jordbruksverket.

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 3 december 2012 då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: ) om kvalitetskontroll av färska frukter och grönsaker ska upphöra att gälla.

text: LEIF DENNEBERG

text: Kristina Mattsson (Enheten för handel och marknad)

text: SJVFS 2012: 28

text: Bilaga

text: KN-nr Varuslag

text: 0702 Tomater, färska eller kylda 0703 Kepalök (vanlig lök), schalottenlök, vitlök, purjolök och lök av andra Alliumarter, färska eller kylda 0704 Kål, färsk eller kyld 0705 Trädgårdssallat (Lactuca sativa) och cikoriasallat (Cichorium spp.), färska eller kylda 0706 Morötter, rovor, rödbetor, haverrot (salsifi), rotselleri, rädisor och liknande rotfrukter, färska eller kylda 0707 Gurkor, färska eller kylda 0708 Baljfrukter och baljväxtfrön, färska eller kylda 0709 Andra grönsaker, färska eller kylda, med undantag av grönsaker enligt undernummer 0709 59, 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39, 0709 90 40 och 0709 90 60 0802 Andra nötter, färska eller torkade, även skalade, med undantag av nötter enligt undernummer 0802 11 10, 0802 12, 0802 22, 0802 32, 0802 90 20, 0802 90 50, 0802 50 00, 0802 60 00, 0802 90 85. 0803 00 11 Mjölbananer, färska 0804 20 10 Fikon, färska 0804 30 00 Ananas 0804 40 00 Avokado 0804 50 00 Guava, mango och mangostan 0805 Citrusfrukter, färska eller torkade

text: 0806 10 10 Bordsdruvor, färska 0807 Meloner (inbegripet vattenmeloner) och papayafrukter, färska 0808 Äpplen, päron och kvittenfrukter, färska 0809 Aprikoser, körsbär, persikor (inbegripet nektariner), plommon och slånbär, färska 0810 Annan frukt och andra bär, färska ur 0910 99 Timjan, färsk eller kyld ur 1211 90 85 Basilikört, citronmeliss, mynta, origanum vulgare (oregano/vild mejram), rosmarin, salvia, färska eller kylda 1212 99 30 Johannesbröd