text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om

text: 1. vattenmätare som används för mätning av hushållsförbrukning av vatten,

text: 2. värmemätare och del-enheter som används för mätning av hushållsförbrukning av värmeenergi.

text: Föreskrifterna gäller dock inte mätare som används för att fördela kostnader mellan hushåll för vatten eller värmeenergi som uppmätts med en huvudmätare.

text: Föreskrifterna kompletterar SWEDAC:s föreskrifter och allmänna råd (

text: STAFS 2006:5

text: ) om vattenmätare och SWEDAC:s föreskrifter och allmänna råd (

text: STAFS 2006:8

text: ) om värmemätare.

text: Föreskrifterna innehåller också bestämmelser för mätare med äldre godkännande.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter används ord och begrepp i den betydelse som anges i 2 §

text: STAFS 2006:5

text: om vattenmätare och 2 §

text: STAFS 2006:8

text: om värmemätare. Vidare gäller följande definitioner och ordförklaringar.

text: Utesittningstid den tid som förflutit från det att mätaren börjar användas, efter bedömning av överensstämmelse eller efter mätarrevision m.m., till nästa återkommande kontroll. Återkommande kontroll en kontroll som utförs för att bestämma mätarens felvisning. Denna kontroll av mätare (intagsprov) utförs före revision eller skrotning.

text: Mätarrevision åtgärder som vidtas, granskning och erforderlig service, som gör det sannolikt att mätaren mäter inom tillåtna

text: Tidigare bestämmelser i ämnet, se Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:26

text: ) om vatten- och värmemätare. Författningen omtryckt

text: BFS 1998:25

text: och senast ändrad

text: BFS 2002:12

text: felgränser ytterligare en utesittningstid. Åtgärder vid revision kan vara till exempel rengöring, byte av batterier eller byte av felaktiga eller slitna delar.

text: Krav på mätare i drift

text: En vatten- respektive värmemätare som används för de syften som anges i 1 § skall vara rätt installerad.

text: En vatten- respektive värmemätare får i drift inte ha en felvisning som överstiger de värden som anges för återkommande kontroll i avsnitt 3 i bilaga 1.

text: Allmänt råd: Vid installation bör tillämpliga standarder beaktas, liksom tillverkarens eller leverantörens anvisningar.

text: Nedtagning av mätare och återkommande kontroll

text: Distributören skall se till att en mätare tas ned före utgången av den utesittningstid som framgår av 5 §. Mätaren skall därefter genomgå återkommande kontroll före revision eller skrotning enligt 6 §.

text: Allmänna råd: En vattenmätare eller flödesgivare bör inte torka ut före den återkommande kontrollen. Mätaren bör därför pluggas vid nedtagning och den återkommande kontrollen bör utföras i nära anslutning till att mätaren tagits ned.

text: Utesittningstiden för kallvattenmätare är längst

text: – 10 år för mätare med ett nominellt flöde (qn) av högst 2,5 m /h alternativt ett permanent flöde (Q3) av högst 4 m /h samt – 5 år för mätare med ett nominellt flöde (qn) över 2,5 m /h alternativt ett permanent flöde (Q3) över 4 m /h.

text: Utesittningstiden för varmvattenmätare är längst

text: – 10 år för mätare med ett nominellt flöde (qn) av högst 1,5 m /h alternativt ett permanent flöde (Q3) av högst 2,5 m /h samt – 5 år för mätare med ett nominellt flöde (qn) över 1,5 m /h alternativt ett permanent flöde (Q3) över 2,5m /h.

text: Utesittningstiden för värmemätare är längst

text: – 10 år för flödesgivare med ett nominellt flöde (qn) av högst 1,5 m /h alternativt ett permanent flöde (qp) av högst 1,5 m /h, – 5 år för flödesgivare med ett nominellt flöde (qn) över 1,5 m /h alternativt ett permanent flöde (qp) över 1,5 m /h samt – 10 år för integreringsverk och temperaturgivarpar.

text: Om den återkommande kontrollen visar att andelen felaktiga mätare överstiger 6,5 procent skall distributören förkorta utesittningstiden med minst följande antal år.

text: 6,6–10 %: minst ett år

text: 10,1–20 %: minst två år

text: 20,1–30 %: minst tre år

text: 30,1–40 %: minst fyra år

text: 40,1 % och uppåt: minst fem år

text: Den återkommande kontrollen skall utföras antingen som stickprov av de nedtagna mätarna eller allkontroll enligt de förfaranden som beskrivs i avsnitt 2 i bilaga 1. Krav på provpunkter m.m. finns i avsnitt 3 i bilaga 1. Flödesgivare och vattenmätare skall kontrolleras med vatten inom det temperaturområde som anges i typgodkännandet.

text: Distributören skall för varje år sammanställa resultatet av den återkommande kontrollen av mätare. Denna statistik skall visa andelen felaktiga mätare med lika lång utesittningstid och som använts under likvärdiga förhållanden. Mätare som tagits ned på grund av funktionsstörningar skall inte räknas med i statistiken. Antal funktionsstörningar och orsak till dessa skall dokumenteras.

text: Statistiken skall hållas tillgänglig för SWEDAC vid dess tillsyn av distributören.

text: Villkor för användning av mätare under ytterligare en utesittningstid

text: För att få användas ytterligare en utesittningstid skall en mätare genomgå mätarrevision, kontrolleras ytterligare en gång efter genomgången mätarrevision, vid kontrollen ha befunnits uppfylla kraven i avsnitt 3 i bilaga 1, plomberas samt bedömas ha förutsättningar att klara ytterligare en utesittningstid.

text: Kontrollen efter mätarrevision utförs som allkontroll.

text: Flödesgivare och vattenmätare skall kontrolleras med vatten inom det temperaturområde som anges i godkännandet.

text: Allmänt råd: Den återkommande kontrollen och kontroll efter mätarrevision kan utföras i samma moment för t.ex. temperaturgivare och integreringsverk, om revisionen inte kräver någon åtgärd som kan påverka felvisningen.

text: Arkivering av dokumentation

text: Distributören skall se till att det finns dokumentation om mätarna i enlighet med avsnitt 5 i bilaga 1 under utesittningstiden samt tio år därefter.

text: Ackrediterat kontrollorgan

text: Återkommande kontroll, mätarrevision och kontroll efter revision skall utföras av kontrollorgan typ A, B eller C som ackrediterats för denna uppgift enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008

text: om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning

text: (EEG) nr 339/93

text: 2 EUT L 218, 13.8.2008, s. 30 (Celex 32008R0765).

text: Kontrollen enligt första stycket får utföras av samma person inom ett kontrollorgan typ C som utfört installation, service, reparation m.m. så länge detta inte äventyrar kontrollresultaten. (

text: STAFS 2014:3

text: Kontrollorgan för vattenmätare och flödesgivare skall uppfylla kraven i bilaga 2 till dessa föreskrifter. Kontrollorgan för värmemätare ska uppfylla kraven i bilaga 3.

text: För ackreditering som utförs av SWEDAC finns bestämmelser i lagen (

text: ) om ackreditering och teknisk kontroll. (

text: STAFS 2011:10

text: Övrigt

text: SWEDAC kan, i enskilda fall och om det finns särskilda skäl, medge undantag från tillämpningen av dessa föreskrifter.

text: Allmänt råd: En distributör får, efter det att undantag medgivits enligt 11 §, tillämpa en längre utesittningstid än den som annars gäller enligt 5 §, t.ex. om distributören visar att mätarnas tekniska prestanda gör att de klarar av längre utesittningstider.

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 april 2007, då SWEDAC:s föreskrifter och allmänna råd (

text: STAFS 1994:26

text: ) för kontrollorgan ackrediterade för kontroll av vattenmätare samt SWEDAC:s föreskrifter och allmänna råd (

text: STAFS 1995:2

text: ) för kontrollorgan ackrediterade för kontroll av värmemätares temperaturgivare och integreringsverk skall upphöra att gälla.

text: 2. Kontrollorgan som ackrediterats för återkommande kontroll m.m. enligt

text: BFS 1994:26

text: får fortsätta att utföra återkommande kontroll m.m. enligt dessa föreskrifter på de mätare som omfattas av ackrediteringen. Sådana kontrollorgan får också utföra återkommande kontroll m.m. på mätare enligt

text: STAFS 2006:5

text: respektive

text: STAFS 2006:8

text: fram till den 31 december 2008.

text: 3. Vad avser värmemätare som är godkända enligt

text: BFS 1994:26

text: i dess lydelse enligt

text: BFS 1998:25

text: med EN 1434 som grund gäller följande. Tabell 4 i bilaga 6 till Boverkets föreskrifter får tillämpas fram till den 31 december 2008 i stället för tabell 5 i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

text: 4. Vad avser äldre mätare i bruk vid tidpunkten för dessa föreskrifters ikraftträdande beräknas utesittningstid fram till återkommande kontroll enligt 5 § enligt följande. Tidpunkt för idrifttagande enligt äldre bestämmelser före det att dessa föreskrifter trätt i kraft utgör utgångspunkten för beräkningen. Beslut enligt 7 § femte stycket

text: BFS 1994:26

text: (beslut om förlängd utesittningstid) fortsätter dessutom att gälla även efter det att dessa föreskrifter trätt i kraft. ______________

text: STAFS 2011:10

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2011. _____________

text: STAFS 2014:3

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 2014.

text: Bilaga 1

text: Kontroll, plombering och dokumentation av mätare

text: 1 Definitioner

text: Parti antal mätare med samma funktionsprincip och nominella flöde. Mätarnas utesittningstid skall ha påbörjats inom högst ett tvåårsintervall och använts under likvärdiga förhållanden. Ett parti omfattar endast mätare som skall genomgå återkommande kontroll. Tidsperioden som skiljer tidpunkten för nedtagning av den första och sista mätaren i ett parti får som längst vara ett år.

text: Provpunkt provpunkt för kontroll av mätarens felvisning.

text: Felaktig mätare mätare som i någon provpunkt har större felvisning än tillåtet.

text: Allkontroll kontroll av alla mätare i ett parti.

text: 2 Allkontroll och stickprov

text: 2.1 Partier med 50 mätare eller färre allkontrolleras.

text: 2.2 Stickprov skall vara representativt både för mätarbestånd och driftförhållande.

text: Stickprov på vattenmätare och flödesgivare skall göras genom att minst 20 procent av de mätare, dock minst 50 mätare, som omfattas av den återkommande kontrollen, slumpmässigt väljs ut för kontroll.

text: Stickprov på integreringsverk och temperaturgivare skall göras på motsvarande sätt genom att minst 10 procent kontrolleras, dock minst 25 integreringsverk eller temperaturgivarpar.

text: 3 Krav på provpunkter, provuttag, felgränser och mätosäkerhet

text: Anm. Felgränserna för återkommande kontroll i tabellerna baseras i huvudsak på det dubbla värdet av tillåten felvisning i mätarens typgodkännandebevis, certifikat, EEG-typgodkännande, EG-typintyg eller EG-intyg om konstruktionskontroll.

text: Mätosäkerheten omfattar mätmetod, mätutrustning och mätarens upplösning. Mätosäkerheten skall vara 1/5 av aktuell felgräns där inget annat anges.

text: Tabell 1: Krav på provpunkter, provuttag, felgränser och mätosäkerhet vid kontroll av kallvattenmätare.

text: Gäller kallvattenmätare som är godkända enligt Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:26

text: ) om vatten- och värmemätare. Återkommande kontroll Efter revision Provpunkter qmin, qt, qn enligt certifikat 0,08qn, qn för qn < 15 m3/h 0,2qn, qn för qn ≥ 15 m3/h (Mätare med EEG-certifikat i För mätare utan certfikat: klass A provas vid qt och qn 0,01qn 0,06qn, qn för qn < 15 m3/h enligt certifikatet) 0,02qn, 0,1qn, qn för qn ≥ 15 m3/h Provuttag Stickprov/allkontroll Allkontroll Felgränser ± 4 % ± 5 %, ± 2 %, ± 2 % Mätosäkerhet ± 0,8 % ± 1 %, ± 0,4 %, ± 0,4 %

text: Tabell 2: Krav på provpunkter, provuttag, felgränser och mätosäkerhet vid kontroll av varmvattenmätare.

text: Gäller varmvattenmätare som är godkända enligt Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:26

text: ) om vatten- och värmemätare. Återkommande kontroll Efter revision Provpunkter 15m3/h qmin, qt, qn enligt certifikat 0,1qn, qn för qn < 0,2qn, qn för qn ≥ 15m3/h Provuttag Stickprov/allkontroll Allkontroll Felgränser ± 6 % ± 5 %, ± 2 %, ( ± 3 %) ± 2 %, (± 3 %) Mätosäkerhet ± 1,2 % ± 1,0 %, ± 0,4 %, ( ± 0,6 %) ± 0,4 %, (± 0,6 %)

text: Tabell 3: Krav på provpunkter, provuttag och felgränser vid kontroll av vattenmätare.

text: Gäller kall- och varmvattenmätare som är godkända enligt SWEDAC:s föreskrifter och allmänna råd (

text: STAFS 2006:5

text: ) om vattenmätare. Återkommande kontroll Efter revision Provpunkter Q1 ≤ Q < 1,1 Q1 Q2 ≤ Q < 1,1 Q2 0,9 Q3 ≤ Q < Q3 1) Q2 ≤ Q < 1,1 Q2 0,9 Q3 ≤ Q < Q3 1) Provuttag Stickprov/allkontroll Allkontroll Felgränser Dubbla felgränsen ± 2 % för vatten med en temperatur av ≤ 30 °C (Q2 ≤ Q ≤ Q4) ± 3 % för vatten med en temperatur av > 30 °C (Q2 ≤ Q ≤ Q4) ± 5 % oavsett temperatur (Q1 ≤ Q < Q2) 1 En högsta provpunkt på Q 4 / 2 är tillåten.

text: Tabell 4: Krav på provpunkter, provuttag, felgränser och mätosäkerhet vid kontroll av värmemätare

text: Gäller värmemätare som är godkända enligt bilaga 3,

text: BFS 1994:26

text: eller godkända enligt 4 § 2 st c)

text: BFS 1994:26

text: (ändrad genom

text: BFS 2002:12

text: ) med annat än SS-EN 1434 som grund. Återkommande kontroll Efter revision

text: Flödesgivare

text: Provpunkter < 15m /h qmin, qt, qn enligt certifikatet, 0,1qn, qn för qn 3 dock inte högre flöden än klass 3A. 0,2qn, qn för qn ≥ 15m /h Provuttag Stickprov/allkontroll Allkontroll Felgränser ± 6 % ± 5 %, ± 2 %, (± 3 %), ± 2 %, (± 3 %) Mätosäkerhet ± 1,2 % ± 1,0 %, ± 0,4 %, (± 0,6 %), ± 0,4 %, (± 0,6 %)

text: Integreringsverk

text: Provpunkter ∆T = 50 °C ± 10 °C ∆T = 50 °C ± 10 °C ∆T = 20 °C ± 10 °C Provuttag Stickprov/allkontroll Allkontroll Felgränser Dubbla felgränser enligt klass 1 Enligt certifikatet, dock högst enligt klass 1.

text: Temperaturgivare

text: Provpunkter ∆T = 50 °C ± 10 °C ∆T = 50 °C ± 10 °C ∆T = 30 °C ± 10 °C ∆T = 20 °C ± 10 °C Provuttag Stickprov/allkontroll Allkontroll Felgränser ± 1,2 % ±(0,4+10/∆T)% dock högst ± 4% Mätosäkerhet 0,1 °C 0,04 °C

text: Tabell 5: Krav på provpunkter, provuttag och felgränser vid kontroll av värmemätare

text: Gäller värmemätare som är godkända enligt SWEDAC:s föreskrifter och allmänna råd (

text: STAFS 2006:8

text: ) om värmemätare eller enligt SS-EN 1434. Återkommande kontroll Efter revision

text: Flödesgivare

text: Provpunkter 0,1qp ≤ q ≤ 0,11 qp qi ≤ q ≤ 1,1qi 0,9qp ≤ q ≤ 1,0 qp1) 0,1qp ≤ q ≤ 0,11qp 0,9qp ≤ q ≤ 1,0 qp1) Provuttag Stickprov/allkontroll Allkontroll Felgränser Dubbla felgränsen Klass 1: Ef = ± (1 + 0,01 qp /q), men inte mer än ± 5 %. Klass 2: Ef = ± (2 + 0,02 qp /q), men inte mer än ± 5 %. Klass 3: Ef = ± (3 + 0,05 qp /q), men inte mer än ± 5 %.

text: Integreringsverk

text: Provpunkt 10 K ≤ ∆Θ ≤ 20 K , ∆Θmin ≤ ∆Θ ≤ 1,2∆Θmin2) , ∆Θmax - 5K ≤ ∆Θ ≤ ∆Θmax3) 10 K ≤ ∆Θ ≤ 20 K , ∆Θmax - 5 K ≤ ∆Θ ≤ ∆Θmax3) Provuttag Stickprov/allkontroll Allkontroll Felgränser Dubbla felgränsen ∆ ∆Θ ) Ec = ± (0,5 + Θmin /

text: Temperaturgivare

text: Provpunkt 35 ºC ≤ Θ ≤ 45 ºC 35 ºC ≤ Θ ≤ 45 ºC, 70 ºC ≤ Θ ≤ 85 ºC, 70 ºC ≤ Θ ≤ 85 ºC, Θmax - 30 K ≤ Θ ≤ Θmax4) Θmax - 30 K ≤ Θ ≤ Θmax4) Provuttag Stickprov/allkontroll Allkontroll Felgränser Dubbla felgränsen = ± (0,5 + 3 ∆Θmin / ∆Θ ) Et

text: 1 En högsta provpunkt på qs / 2 är tillåten. 2 En lägsta provpunkt på 5 K är tillåten. 3 En högsta provpunkt på 90 K är tillåten. 4 En högsta provpunkt på 90 °C är tillåten.

text: Anm. till tabell 5. Temperaturgivare skall provas utan dykfickor. De individuella temperaturgivarna i givarparet bör provas i samma temperaturbad vid temperaturer inom vart och ett av de tre angivna temperaturområdena. Felvisningen beräknas enligt de metoder som anges i SS-EN 1434, del 5.

text: 4 Plombering (försegling)

text: Plombering eller motsvarande skall utföras på det sätt som anges i typgodkännandebevis, certifikat, EEG-typgodkännande, EG-typintyg eller EG-intyg om konstruktionskontroll.

text: Plombering får ske med plomberingsetiketter eller plomberingstråd och plomber i lämpligt material. Plomberna skall vara av sådant material och plomberingstråden utförd på ett sådant sätt att det inte är möjligt att göra ett ingrepp i mätarens plomberade delar utan att förseglingen bryts. Plomberingen skall vara utformad på ett sådant sätt att det går att identifiera det organ som utfört plomberingen.

text: 5 Dokumentation

text: Följande uppgifter skall finnas i distributörens dokumentation (alla uppgifter behöver inte finnas i samma register men skall vara lättillgängliga).

text: Allmänt råd: Dokumentationen får lagras på elektronisk väg.

text: 1. serienummer eller eget identifikationsnummer på mätare, 2. mätarens geografiska placering, 3. flödesområdet för vattenmätare/flödesgivare, temperaturdifferensområde för integreringsverk och temperaturgivarpar, 4. fabrikat, 5. typbeteckning, 6. certifikatnummer eller motsvarande, 7. utsättningsdatum och datum för senast genomförda återkommande kontroll, 8. provningsprotokoll från senaste återkommande kontroll och kontroll efter mätarrevision.

text: Bilaga 2

text: Krav på kontrollorgan ackrediterade för kontroll av vattenmätare och flödesgivare

text: 1 Definitioner

text: Volymnormal volymkärl, genomströmningsmätare (mastermätare) eller annan anordning för bestämning av den volym som passerat genom mätaren.

text: Mätsträcka området från temperaturgivare före första mätobjektet till temperaturgivare efter sista mätobjektet.

text: Stående start och stopp start- och stoppförlopp, då flödet genom mätaren ökar från noll vid start till ett förutbestämt jämviktsläge och sedan vid stopp minskar till noll igen.

text: Flygande start och stopp start- och stoppförlopp, då flödet genom mätaren hela tiden befinner sig i ett förutbestämt jämviktsläge.

text: 2 Krav på lokaler

text: Lokaler skall vara inrättade så att de medger mätningar enligt kraven i ackrediteringsbeslutet. Provningslokalens temperatur skall ligga inom intervallet 15–35 °C.

text: 3 Metrologiska krav på utrustningskrav

text: 3.1 De ackrediterade kontrollorganen skall i sin kontrollverksamhet ha en mätosäkerhet som inte överstiger vad som anges i bilaga 1.

text: Allmänna råd: Volymnormal bör ha en osäkerhet som högst uppgår till hälften av maximalt tillåten mätosäkerhet vid kontroll.

text: När provmediets temperatur avviker mer än 10 °C från den omgivande temperaturen bör vid användande av volymkärl särskilda åtgärder vidtas som säkerställer kontrollresultatet (till exempel isolering).

text: Volymnormal för egenkalibrering av annat än volymkärl (till exempel mastermätare) bör ha en högsta osäkerhet om ± 0,1 procent av uppmätt volym.

text: När en testsignal används vid kontrollen, bör vid minst en provpunkt jämförelse ske mellan testsignal och primär visning.

text: Vid provning i kallt vatten bör vattnets temperatur, för minskning av felbidraget, kunna mätas med en osäkerhet som inte överstiger ± 1 °C. Vid provning i varmt vatten bör vattnets temperatur kunna mätas med en mätosäkerhet som inte överstiger ± 0,2 °C.

text: Vattentemperaturen före och efter mätsträckan bör inte skilja mer än 2 °C. Vid behov bör mätbänken förses med en särskild anordning för att hålla önskad temperatur (till exempel värmeslingor eller dubbelmantlade rör). Skill-

text: naden mellan högsta och lägsta medeltemperatur för mätsträckan bör under en mätning inte överstiga 2 °C. Som alternativ till den i föregående stycke nämnda temperaturkontrollen accepteras en större temperaturdifferens kombinerad med datoriserat beräkningsprogram för kompensering av de fel som härvid uppträder.

text: 3.2 Ledningar, volymkärl och andra installationer skall vara konstruerade så att läckage som kan påverka mätresultaten är lätta att uppmärksamma.

text: Ventiler vars täthet är en förutsättning för riktig mätning och där läckdetektering ej kan ske, skall vara av så kallad ”block and bleed”-typ (ventil med två tätningsytor med läckagedetektion emellan) eller ha annat ventilarrangemang med läckageindikering.

text: 3.3 Ledningarna skall vara stigande i flödesriktningen så att avluftning är möjlig. Ledningsvolymerna mellan mätobjekt och volymnormal skall vara så liten som möjligt.

text: Den så kallade buffertvolymen mellan mätobjekt och volymnormal skall minimeras, särskilt vid volymmätning i varmvatten. Kravet på temperaturstabilitet gäller ända fram till normalen.

text: 3.4 Mätbänken skall vara utrustad med manometrar för bestämning av trycket före mätsträckan. Arbetstrycket skall kunna mätas med en osäkerhet som inte överstiger ± 5 procent av uppmätt värde.

text: 3.5 Ingångstrycket till mätbänken skall anges i kontrollrapporten vilket innebär att flera mätare kan provas i serie. Sista mätaren skall dock ha ett så stort mottryck att mätosäkerheten inte äventyras.

text: 3.6 Tryckvariationerna får inte vara större än de medger mätningar inom den i ackrediteringsbeslutet angivna totala mätosäkerheten.

text: Allmänt råd: För att hålla tryckvariationerna tillräckligt låga kan det, främst vid låga flöden, krävas särskilda tryckstabiliserande metoder/utrustningar.

text: 3.7 Mätbänken skall vara utrustad med termometer för bestämning av vattnets temperatur före och för varmvatten även efter mätsträckan.

text: 3.8 Om vattentemperaturen skiljer sig mellan mätsträcka och normal så att mätosäkerheten överskrids skall korrektion av volymavläsningarna göras. I sådana fall är det nödvändigt att även mäta temperaturen i volymnormalen. Detta avser såväl normalens som vätskans temperaturutvidgning.

text: 3.9 Anordning för start/stopp och strypning till önskat flöde skall vara monterad efter mätsträckan. Flöde skall kunna ställas in och indikeras med en mätosäkerhet som inte överstiger ± 2.5 procent av inställningsvärdet. Upp till re-

text: qt

text: spektive Q2 för vattenmätare och qt respektive 0,1qp för flödesgivare får inte flödets variation överstiga 2,5 procent. Från och med qt respektive Q2 för vattenmätare och respektive 0,1 för flödesgivare får inte flödets variat-

text: qt qp

text: ion överstiga 5 procent.

text: 3.10 Mättiden vid kontroll skall anpassas till mätarens konstruktion och verkningssätt så att mätosäkerheten inte överskrids. Mättiden vid kontroll får vid

text: stående start och stopp inte understiga 60 sekunder. Vid flygande start och stopp kan denna tid, efter undersökning i varje enskilt fall, dock minskas.

text: 3.11 Mätbänken skall vara konstruerad så att särskilda installationsvillkor för mätare som skall kontrolleras kan uppfyllas. Sådana villkor kan gälla ostörda raksträckor före och efter mätaren, speciella strömningsriktare m.m.

text: 3.12 Om kärl används som normal skall påfyllningsröret till detta ha en entydig avgränsning. Påfyllningsröret skall efter denna avgränsning luta ner mot kärlet. I vissa fall krävs en vakuumventil på påfyllningsrörets högsta punkt samt synglas som medger kontroll av konstant start- och stoppnivå på vätskan.

text: 3.13 Det får inte finnas luft i vattensystemet.

text: 4. Krav på volymnormal

text: 4.1 Alla volymnormaler skall medge kalibrering på plats.

text: 4.2 Vid användning av kärl som normal gäller att slutna kärl skall vara försedda med lucka som medger inspektion och rengöring och att utlopp från kärl skall vara synligt. Volymkärl skall kunna tömmas helt och ha en sådan bottenlutning att tömningstiden blir rimligt kort.

text: 4.3 Vid användning av andra volymnormaler än kärl (till exempel mastermätare) skall det, på lämpligt sätt, göras regelbundna egenkontroller av dessa. Egenkontroll och kalibrering av dessa volymnormaler skall göras i installationen.

text: 5 Kontrollrapporter

text: En kontrollrapport som utfärdas efter utförd kontroll skall minst innehålla följande uppgifter.

text: – Kontrolldatum – Mätaridentifikation – Använd mätutrustning: mätbänk – Mätmetod: flygande/stående start och stopp – Volymnormal: volymkärl/mastermätare/våg – Vilken utsignal på mätaren som är avläst alternativt manell avläsning av räkneverk, tandhjul, pulsutgång eller datautgång – Mätbetingelser: aktuellt flöde, temperatur, provvolym och tryck (vid varje prov) – Mätarens felvisning – Typ av kontroll: intagsprov/ny mätare/efter revision – Namnet på den som utfört kontrollen, inklusive organisation/företag och ackrediteringsnummer.

text: Bilaga 3

text: Krav på kontrollorgan ackrediterade för kontroll av integreringsverk och temperaturgivare

text: 1 Metrologiska krav och utrustningskrav

text: De ackrediterade kontrollorganen skall i sin kontrollverksamhet ha en total mätosäkerhet som inte överstiger vad som anges i bilaga 1. 1.1 Mätning på temperaturgivarpar (temperaturdifferens) Krav på mätområde (provpunkter) och största tillåtna mätosäkerhet anges i bilaga 1. 1.2 Mätning av resistans för simulering av temperaturer vid kontroll av integreringsverk För mätning av resistans gäller följande krav på mätområden och största tilllåtna mätosäkerhet. Mätområde Största tillåtna mätosäkerhet (±) -6 100 ΩΩΩΩ till 2000 ΩΩΩΩ 14 * 10 * R R = avläst värde Vid täckningsfaktor k = 2 vilket motsvarar ≈ 95 % konfidensintervall.

text: 1.3 Gradienter och stabilitet i baden Gradienter och stabilitet i baden skall kontrolleras. 1.4 Beräkning av termisk energi Den överförda värmeenergin beräknas i integreringsverket genom att över tiden integrera flöde och temperaturdifferens korrigerat med en värmekoefficient. Denna är beroende av såväl temperatur som temperaturdifferens och återfinnes i SS-EN 1434-1 tillsammans med formler för att utifrån temperaturer och flöde beräkna börvärdet för värmeenergin.

text: 2 Mätmiljö

text: Mätmiljöns inverkan på kontrollresultatet skall minimeras genom att temperaturen runt kontrollutrustningen skall hållas konstant inom 23 ± 2 °C eller genom att det på annat sätt säkerställs att erforderlig mätosäkerhet innehålls.

text: 3 Kontrollrapporter

text: En kontrollrapport som utfärdas efter utförd kontroll bör minst innehålla följande uppgifter. – Kontrolldatum – Mätaridentifikation – Använd mätutrustning

text: – Vilken utsignal på mätaren som är avläst (gäller endast integreringsverk) – Aktuell temperatur och temperaturdifferens (gäller endast integreringsverk) – Aktuell temperatur (gäller endast temperaturgivare) – Mätarens felvisning – Typ av kontroll: intagsprov/ny mätare/efter revision – Namnet på den som utfört kontrollen, inklusive organisation/företag och ackrediteringsnummer.


fs: stafs

publisher: Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac)

type: rubrik

type: stycke

text: ( - &' . // . " #$ % &' ! ( ) *+ " 0 , &' " , 0

text: 2 " 1 3 ' . , 3 ,// " " , / ,

text: ! ! , ! 3 4 / . , / .

text: ! ! , 3 , " 3 ,

text: ! ( $ 5 6 "& #$ % &' ! ( ) *+ " , &' " 3 " ,// " ! /! . , 10 , . ,// . 0

text: 7 " ! // , /! 3 . , &' &' 1 /, ! . "&

text: ! " &' "& ! 0 89 66

text: : " 6 ! 0 / . . " 3

text: + ( 2

text: .+ ! 3 . 1 ! !

text: 2 & ! / . . " 3

text: $ ! ' "& &' , ! ! 3 ! ! 1 &' ! ! ! ! 0 7 ! , , ' / ! 0 " ' 1 " ' / . 1 / ! /, !

text: , ( 2 ) 5 ; 0 <= > 3 ;-<>3 ? & @3 **A ($+

text: - ( $ " ! . , ,// " " ' / ! 0 /, ! ! ; " ' . 1 / 3 ! " /! "

text: $ " ! ! /! , . , / . &' . , ,// " / . ' &' 0 ' "&

text: < " , 0 "

text: ( ; " ! 3 0 3 ; " '! . ' /! ! 0 " ! ,// " &' 1 ! " 5 6

text: . ( $ " 3 ! 5 6 &' ! 0 ' ' 3 ! , ,.. ! 3 !

text: ! &' " 3 & ! ,// &

text: $ " 3 ! 5 6 &' ! 0 ' ' 3 ,.. ! 3 ! / &' ! 0

text: / ( 2 ! " 3 " ' ! 5 6 - ! ! " ' . ,// " ; " ,// " 3 3

text: ' ( 2 ,

text: "/ 3 B % & ,// $, / / &' ! ($C+ @)AD 9 * 1, 9 & &' . , / , &' ,//' 0 ($$C+ 55*D*5

text: "& ! , / "/ % , 3 & 3 / ! " ,

text: '' ( $ , ! #$ % $ #$ % ' . ! , ! &' #$ % ! 0 &' 1 , /! ! #$ % 0

text: ' ( $ , ! . #$ % #$ % ! ! &' . 3 " ! '

text: '! ( #$ % 3 &' 3 , ! /

text: 8888888888888 @ 5

text: $E > 93 5 9 93 5 (% 4 5 9? @)A+

text: 1$ # * %""

text: 7 " . , /, 0 . ' 6 1 ! / , . 0 , , ! /, .

text: 5 ; & , . ! , " . ! ! , ! /! " " 5 & . 9

text: 0 "% $ # ""

text: < &' " ,// " 0 #$ % 3 3 ! ! 1 & , &' ! &' ! - " ! /! 0 < " &' F! 3 4 3 ! , 0

text: $ 5 " & &' 0 ( ) + , ! %$0 &' 0 " . ' &' . ' "0

text: A

text: 2 "*

text: G . , /! "/ " 3 $C0 "/ " $C0 " ,

text: G . ! / . 3 / . ! &' / . /0 /! G . , /! ! 1 // " / . , . " G . , /! ! ! , / .

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för teknisk ackreditering allmänna föreskrifter (STAFS 1993:14) om EEG-märkning av mätdon

text: Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) föreskrifter om EEG-märkning av mätdon

text: 3.1.1.1 Slutlig märkning för första EEG-verifikation ska bestå av två märken varav

text: a) det första märket ska ha formen av bokstaven “e” som

text: - i sin övre hälft innehåller bokstavsbeteckningen för den EES-stat där verifikationen genomförs (B för Belgien, D för Förbundsrepubliken Tyskland, F för Frankrike, I för Italien, L för Luxemburg, NL för Nederländerna, E för Spanien, EL för Grekland, P för Portugal, IRL för Irland, DK för Danmark, UK för Storbritannien, A för Österrike, FL för Liechtenstein, IS för Island, N för Norge, S för Sverige, FI för Finland, CZ för Tjeckien, EST för Estland, CY för Cypern, LV för Lettland, LT för Litauen, H för Ungern, M för Malta, PL för Polen, SI för Slovenien, SK för Slovakien, BG för Bulgarien, RO för Rumänien), om nödvändigt tillsammans med en eller två siffergrupper som anger en geografisk region inom staten ifråga,

text: - i sin nedre hälft innehåller identifikationsnumret för det organ eller den myndighet som genomför verifikationen.

text: b) Det andra märket ska bestå av de två sista siffrorna i årtalet för verifikationen, inskrivna i en sexhörning.

text: Jfr Rådets direktiv

text: av den 20 november 2006 om anpassning av vissa direktiv när det gäller fri rörlighet för varor med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning (EUT L 363, 20.12.2006, s. 81, Celex 32006L0096) och Kommissionens direktiv

text: av den 7 mars 2007 om ändring av bilaga II till

text: rådets direktiv 71/316/EEG

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om gemensamma föreskrifter för både mätdon och metrologiska kontrollmetoder (EUT L 73, 13.3.2007, s. 10, Celex 32007L0013).

text: ––––––––– Denna författning träder i kraft den 10 mars 2008. På SWEDAC:s vägnar,

text: HANS-ERIC HOLMQVIST Gerda Lind

text: Bilaga

text: 0,128 0,128

text: 0,128 0,0362 0,128 0,128 0,06

text: 0,27 0,27 0,183 0,433 0,27 0,27 0,06 0,128 0,033 0,06

text: 0,128 0,128 0,128 0,128 0,128 0,128

text: 0,184 0,166 0,183 0,100 0,165 0,188 0,128 0,128 0,128

text: 0,128 0,128 0,128 0,0362 0,033 0,033 0,06

text: 0,27 0,183 0,433 0,433 0,27 0,27 0,128 0,06 0,06

text: 0,128 0,093 0,128 0,128 0,128 0,128 0,093 0,128

text: 0,166 0,166 0,166 0,165 0,184 0,166 0,187 0,128 0,128

text: 0,128 0,033 0,033

text: 0,27 0,27 0,27 0,27 0,128 0,128 0,128 0,033 0,033

text: 0,128 0,093 0,128 0,093 0,128 0,128 0,128 0,128

text: 0,166 0,166 0,166 0,180 0,166 0,166 0,128

text: 0,033 0,128 0,128 0,128 0,033 0,0362 0,0362 0,0362 0,128 0,433 0,05 0,27 0,27 0,183 0,27 0,06 0,06 0,433 0,060 0,128 0,05

text: 0,128 0,128 0,128 0,128 0,128

text: 0,166 0,100 0,166 0,166 0,184 0,166

text: 0,033 0,05

text: 0,27 0,183 0,183

text: 0,05 0,433

text: 0,183 0,182


text: Dessa föreskrifter tillämpas på organ som är eller ansöker om att bli godkända som GLP-laboratorier av SWEDAC. Sådana organ utför eller har för avsikt att utföra icke-kliniska studier enligt principer för god laboratoriesed, Good Laboratory Practice, (GLP). Studierna skall ligga till grund för säkerhetsutvärderingar.

text: STAFS 2014:11

type: paragraf

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter gäller de definitioner som anges i förordningen (

text: ) om införande av OECD:s principer om god laboratoriesed.

text: Krav för godkännande

text: Ett organ som vill bli godkänt som GLP-laboratorium skall ge in en skriftlig ansökan till SWEDAC.

text: Ett GLP-laboratorium skall uppfylla kraven i bilaga 1 till

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/10/EG av den 11 februari 2004

text: om harmonisering av lagar och andra författningar om tillämpningen av principerna för god laboratoriesed och kontrollen av tillämpningen vid prov med kemiska ämnen .

text: Ett GLP-laboratorium som kontrakterar ut en fas av ett GLP-försök till ett annat laboratorium skall säkerställa att även detta är godkänt som GLP-laboratorium.

text: Tillsyn

text: har upphävts genom (

text: STAFS 2014:11

text: (EUT L 50, 20.2.2004, s. 44–59, Celex 32004L0010).

text: Tillsyn av ett GLP-laboratorium sker normalt med två års tillsynsintervall. Extra riktade tillsyner kan initieras av berörda myndigheter.

text: Ett GLP-laboratorium är skyldig att medverka till att SWEDAC:s tillsyn kan genomföras.

text: Återkallelse

text: Om ett GLP-laboratorium inte längre uppfyller kraven i dessa föreskrifter återkallas godkännandet som GLP-laboratorium.

text: Övrigt

text: har upphävts genom (

text: STAFS 2013:12

text: SWEDAC kan, i enskilda fall och om det finns särskilda skäl, medge undantag från tillämpningen av dessa föreskrifter. _________________

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2008, då styrelsens föreskrifter (

text: STAFS 1999:6

text: ) om införande av OECD:s principer om god laboratoriesed (Good Laboratory Practice, GLP) skall upphöra att gälla. ––––––––––––––––––

text: STAFS 2013:12

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2014.

text: STAFS 2014:11

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2015.


text: Dessa föreskrifter gäller registrering och utformning av namnstämpel, årsbeteckning och ortsmärke hos ädelmetallarbeten.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter tillämpas de definitioner som anges i förordningen (

text: ) om handel med ädelmetallarbeten.

text: Registrering av namnstämpel

text: En svensk tillverkares eller importörs namnstämpel skall, enligt

text: 13 § förordningen (1999:780)

text: om handel med ädelmetallarbeten, bestå av minst två lika stora versaler som skall vara placerade efter varandra på samma inbördes avstånd i en rektangulär ram.

text: En tillverkare eller importör inom Europeiska ekonomiska samarbetsområde (EES) får registrera en svensk namnstämpel hos SWEDAC.

text: Ansökan om registrering av namnstämpel skall göras hos SWEDAC.

text: Beslut om registrering av namnstämpel skall meddelas inom en månad från det att underlag som är nödvändigt för utvärderingen av företaget har inkommit till SWEDAC. Om det är nödvändigt på grund av utredningen av ärendet, får handläggningstiden vid högst ett tillfälle förlängas med högst en månad. Sökanden ska informeras om skälen till att handläggningstiden förlängs innan den ursprungliga tidsfristen har gått ut.

text: Enligt

text: 8 § lagen (2009:1079)

text: om tjänster på den inre marknaden skall ett mottagningsbevis skickas till sökanden när en fullständig ansökan har kommit in. (

text: STAFS 2009:28

text: Allmänna råd till 4 §

text: Ansökan om registrering av namnstämpel bör göras på avsedd blankett som tillhandahålls av SWEDAC. Blanketten kan även hämtas från SWEDAC:s webbplats <www.swedac.se>.

text: Bokstavskombinationen bör innehålla tillverkares eller importörs initialer om så är möjligt eller på annat sätt bör stå i relation till tillverkarens eller importörens namn eller firma.

text: Ett register över svenska namnstämplar finns på SWEDAC:s webbplats <www.swedac.se/adelmetallkontroll/namnstämpelregister>. I namnstämpelregistret finns även information om stämpelns innehavare som person- eller företagsnamn, telefon, adress, registrerings- och avregistreringsår.

text: En namnstämpel får inte vara utformad på ett sådant sätt att den lätt kan förväxlas med andra stämplar eller märken.

text: Överföring av registrerad namnstämpel

text: Innehavaren av en registrerad namnstämpel kan ansöka om att registreringen förs över till en annan tillverkare eller importör. En förutsättning för en sådan överföring är att den, till vilken registreringen överförs, övertar ansvaret för de ädelmetallarbeten som den tidigare innehavaren stämplat.

text: Avregistrering av namnstämpel

text: Ansökan om avregistrering av namnstämpel skall göras hos SWEDAC.

text: Allmänna råd till 7 §

text: Ansökan om avregistrering av namnstämpel kan göras på avsedd blankett som tillhandahålls av SWEDAC. Blanketten kan även hämtas från SWEDAC:s webbplats <www.swedac.se>.

text: En avregistrerad namnstämpel kan inte registreras för en ny innehavare inom 20 år sedan avregistreringen av namnstämpeln skett.

text: En tillverkare eller importör som har låtit sin namnstämpel avregistreras kan återuppta registreringen av namnstämpeln inom 20 år.

text: Fastställande av ortsmärke

text: Bestämmelser om fastställande av ett svenskt ortsmärke finns i

text: 15 § förordningen (1999:780)

text: om handel med ädelmetallarbeten.

text: Ansökan om fastställande av ortsmärke skall göras hos SWEDAC. Ortsmärket skall utgöras av ortsnamnets begynnelsebokstav. Av ansökan skall framgå den tänkta utformningen av ortsmärket.

text: Allmänna råd till 10 §

text: Förteckning över hittills fastställda ortsmärken finns på SWEDAC:s webbplats <www.swedac.se>.

text: Årsbeteckning

text: Bestämmelser om årsbeteckning finns i

text: 16 § förordningen (1999:780)

text: om handel med ädelmetallarbeten.

text: En tabell över årsbeteckningar finns i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Övrigt

text: Innehavaren av registrerad namnstämpel skall betala en årsavgift till SWEDAC enligt SWEDAC:s föreskrifter om avgifter för registrering av namnstämplar avsedda för ädelmetallarbeten.

text: SWEDAC kan, i enskilda fall och om det finns särskilda skäl, medge undantag från tillämpningen av dessa föreskrifter. ––––––––––––––––––––––––––– 1. Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2008. 2. Namnstämplar som registrerades före ikraftträdandet av dessa föreskrifter får fortsätta att användas. Detta gäller även i de fall då namnstämpeln förutom bokstäver även innehåller andra tecken. _____________________________

text: STAFS 2009:28

text: Denna författning träder i kraft den 27 december 2009.

text: Bilaga

text: Årsbeteckning

text: - 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11

text: A 1759 1783 1807 1831 1855 1879 1903 1927 1951 1975 1999 B 1760 84 08 32 56 1880 04 28 52 76 2000 C 61 85 09 33 57 81 05 29 53 77 01 D 62 86 1810 34 58 82 06 1930 54 78 02 E 63 87 11 35 59 83 07 31 55 79 03 F 64 88 12 36 1860 84 08 32 56 1980 04 G 65 89 13 37 61 85 09 33 57 81 05 H 66 1790 14 38 62 86 1910 34 58 82 06 I 67 91 15 39 63 87 11 35 59 83 07 K 68 92 16 1840 64 88 12 36 1960 84 08 L 69 93 17 41 65 89 13 37 61 85 09 M 1770 94 18 42 66 1890 14 38 62 86 2010 N 71 95 19 43 67 91 15 39 63 87 11 O 72 96 1820 44 68 92 16 1940 64 88 12 P 73 97 21 45 69 93 17 41 65 89 13 Q 74 98 22 46 1870 94 18 42 66 1990 14 R 75 99 23 47 71 95 19 43 67 91 15 S 76 1800 24 48 72 96 1920 44 68 92 16 T 77 01 25 49 73 97 21 45 69 93 17 U 78 02 26 1850 74 98 22 46 1970 94 18 V 79 03 27 51 75 99 23 47 71 95 19 X 1780 04 28 52 76 1900 24 48 72 96 2020 Y 81 05 29 53 77 01 25 49 73 97 21 Z 82 06 1830 54 78 02 26 1950 74 98 22


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter och allmänna råd (STAFS 2006:14) om avgasmätare

text: Enligt

text: 13 § förordningen (2001:1085)

text: om motorfordons avgasrening kan SWEDAC besluta om undantag från krav på och kontroll av sådan mätutrustning som används vid kontroll av avgasrening hos motorfordon i bruk. ____________________________ Denna författning träder i kraft den 1 juli 2009.

text: På SWEDAC:s vägnar

text: HANS-ERIC HOLMQVIST Gerda Lind


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter och allmänna råd (STAFS 2006:9) om mätsystem för kontinuerlig och dynamisk mätning av mängder av andra vätskor än vatten

text: Ett mätsystem får förutsättas uppfylla kraven i 3 § första stycket till den del det uppfyller kraven i någon relevant standard eller normerande dokument enligt definitionerna av dessa begrepp i 2 § SWEDAC:s föreskrifter (

text: STAFS 2006:4

text: ) om mätinstrument. Ett sådant mätsystem får förutsättas vara av den noggrannhetsklass och klara de miljökrav som anges i EG-typintyg, försäkran om överensstämmelse eller EG-intyg om konstruktionskontroll om det i relevant hänseende har tillverkats i enlighet med de tekniska lösningar som föreskrivs i en sådan standard eller normerande dokument.

text: Övrigt

text: SWEDAC kan, i enskilda fall och om det finns särskilda skäl, medge undantag från tillämpningen av dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2009.

text: På SWEDAC:s vägnar

text: HANS-ERIC HOLMQVIST Gerda Lind


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter och allmänna råd (STAFS 2006:7) om mätare för aktiv elenergi

text: SWEDAC kan, i enskilda fall och om det finns särskilda skäl, medge undantag från tillämpningen av dessa föreskrifter. ____________________________ Denna författning träder i kraft den 1 juli 2009.

text: På SWEDAC:s vägnar

text: HANS-ERIC HOLMQVIST Gerda Lind


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter och allmänna råd (STAFS 2006:6) om gasmätare och volymomvandlare

text: På SWEDAC:s vägnar

text: HANS-ERIC HOLMQVIST Gerda Lind


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter och allmänna råd (STAFS 2006:11) om taxametrar

text: På SWEDAC:s vägnar

text: HANS-ERIC HOLMQVIST Gerda Lind


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter och allmänna råd (STAFS 2006:5) om vattenmätare

text: På SWEDAC:s vägnar

text: HANS-ERIC HOLMQVIST Gerda Lind


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter och allmänna råd (STAFS 2006:10) om automatiska vågar

text: På SWEDAC:s vägnar

text: HANS-ERIC HOLMQVIST Gerda Lind


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter och allmänna råd (STAFS 2006:8) om värmemätare

text: För säkerställande av att kraven i 3–5 §§ är uppfyllda ska en värmemätare genomgå bedömning av överensstämmelse. Tillverkaren kan därvid välja mellan förfarandena 1. B + F 2. B + D eller 3. H1 som de beskrivs i bilagorna B, D, F och H1 till Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter (

text: STAFS 2006:4

text: ) om mätinstrument. En del-enhet till en värmemätare får bedömas oberoende och separat, i förhållande till övriga del-enheter, för att fastställa överensstämmelse.

text: En värmemätare eller en del-enhet som genomgått bedömning av överensstämmelse enligt 8–10 §§ och befunnits uppfylla kraven i 3 § första stycket och tillämpliga krav i 4 och 5 §§ ska märkas i enlighet med bilaga IV till Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter (

text: STAFS 2006:4

text: ) om mätinstrument.

text: Övrigt

text: SWEDAC kan, i enskilda fall och om det finns särskilda skäl, medge undantag från tillämpningen av dessa föreskrifter. ___________________________ Denna författning träder i kraft den 1 juli 2009.

text: På SWEDAC:s vägnar HANS-ERIC HOLMQVIST Gerda Lind


publisher: Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas på mätdon som används vid mätning och vid angivande av mått. Föreskrifterna meddelas till uppfyllande av de förpliktelser som följer av Sveriges medlemskap i Europeiska unionen (EU).

text: Mätdon som används vid mätningar eller vid angivande av mått för de syften som framgår av

text: 1 § lagen (1992:1514)

text: om måttenheter, mätningar och mätdon ska ange storheter i de måttenheter som framgår av bilagan till dessa föreskrifter.

text: Utöver de måttangivelser som avses i 2 § får kompletterande måttangivelser förekomma.

text: Med kompletterande måttangivelser avses en eller flera måttangivelser med hjälp av enheter som inte är upptagna i bilagan till dessa föreskrifter. När kompletterande måttangivelser används ska måttangivelse enligt 2 § ges en dominerande utformning. Den kompletterande måttangivelsen ska utformas med mindre eller lika stora skrivtecken som måttangivelser enligt 2 §.

text: Inom luft- och sjöfart och järnvägstrafik får andra måttenheter än de som anges i dessa föreskrifter användas om de har fastställts genom internationella konventioner eller överenskommelser som är bindande för Sverige.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2010, då SWEDAC:s föreskrifter (

text: STAFS 2000:3

text: ) om måttenheter ska upphöra att gälla. __________________________

text: STAFS 2015:5

text: Denna författning träder i kraft den 15 juni 2015. __________________________

text: STAFS 2020:2

text: 1. Denna författning träder i kraft den 13 maj 2020. 2. Bestämmelserna ska tillämpas från den 13 juni 2020.

text: BILAGA

text: (Bilagan har denna lydelse genom

text: STAFS 2020:2

text: 1 SI-ENHETER OCH DERAS TIOPOTENSMULTIPLER

text: 1.1 SI-grundenheter

text: Enhet Storhet Benämning Beteckning Tid sekund s Längd meter m Massa kilogram kg Elektrisk ström ampere A Termodynamisk temperatur kelvin K Substansmängd mol mol Ljusstyrka candela cd Grundenheterna i SI definieras på följande sätt:

text: Grundenhet för tid

text: Sekund, beteckning s, är SI-enheten för tid. Den definieras genom att det fastställda numeriska värdet av cesiumfrekvensen ∆ν , frekvensen för övergången mellan de Cs två hyperfinnivåerna i det ostörda grundtillståndet hos atomen cesium 133, antas −1 vara 9 192 631 770, när den uttrycks i enheten Hz, som är lika med .

text: Grundenhet för längd

text: Meter, beteckning m, är SI-enheten för längd. Den definieras genom att det fastställda numeriska värdet av ljusets hastighet i vakuum c antas vara 299 792 458 när det uttrycks i enheten m/s, där sekund definieras med hänvisning till ∆νCs.

text: Grundenhet för massa

text: Kilogram, beteckning kg, är SI-enheten för massa. Den definieras genom att det fastställda numeriska värdet av Plancks konstant h antas vara −34 6,626 070 15 × 10 när den uttrycks i enheten J s, som är lika med 2 -1 kg m s , där meter och sekund definieras med hänvisning till c och ∆ν . Cs

text: Grundenhet för elektrisk ström

text: Ampere, beteckning A, är SI-enheten för elektrisk ström. Den definieras genom att det fastställda numeriska värdet av elementarladdningen e antas vara

text: 1 Senaste lydelse

text: STAFS 2015:5

text: −19 1,602 176 634 × 10 när den uttrycks i enheten C, som är lika med A s, där sekund definieras med hänvisning till ∆νCs.

text: Grundenhet för termodynamisk temperatur

text: Kelvin, beteckning K, är SI-enheten för termodynamisk temperatur. Den definieras genom att det fastställda numeriska värdet av Boltzmanns konstant k antas vara −23 -1 2 -2 -1 1,380 649 × 10 när den uttrycks i enheten J K , som är lika med kg m s K , där kilogram, meter och sekund definieras med hänvisning till h, c och ∆ν . Cs

text: Grundenhet för substansmängd

text: Mol, beteckning mol, är SI-enheten för substansmängd. En mol innehåller exakt 6,022 140 76 × 10 elementära enheter. Detta tal är det fasta numeriska värdet av Avogadros konstant, NA, när den uttrycks i enheten –1 mol och kallas Avogadros tal.

text: Substansmängden, beteckning n, i ett system är ett mått på antalet specificerade elementära enheter. En elementär enhet kan vara en atom, en molekyl, en jon, en elektron, andra partiklar eller specificerade grupper av partiklar.

text: Grundenhet för ljusstyrka

text: Candela, beteckning cd, är SI-enheten för ljusstyrka i en given riktning. Den definieras genom att det fastställda numeriska värdet av ljusutbytet för monokromatisk strålning med frekvensen 540 × 10 Hz, , antas vara 683 när -1 -1 det uttrycks i enheten lm W , som är lika med cd sr W , eller -1 -2 3 cd sr kg m s , där kilogram, meter och sekund definieras med hänvisning till h, c och ∆ .

text: 1.1.1 Särskild benämning och beteckning för den härledda SI-enheten för temperatur vid angivelse av Celsiustemperatur

text: Enhet Storhet Benämning Beteckning

text: Celsiustemperatur grad Celsius °C

text: Celsiustemperaturen t definieras som differensen = − mellan de två 0 termodynamiska temperaturerna T och där = 273,15 K. Ett 0 0 temperaturintervall eller en temperaturskillnad får uttryckas i antingen kelvin eller grader Celsius. Enheten grad Celsius är lika med enheten kelvin.

text: 1.2 Härledda SI-enheter

text: 1 Punkt 1.2.1 i direktiv

text: har upphävts genom direktiv

text: utan att numreringen av påföljande punkter ändrats.

text: 1.2.2 Allmän regel för härledda SI-enheter

text: Enheter, samstämt härledda från SI-grundenheter, uttryckta algebraiskt som en produkt av potenser av SI-grundenheter med en numerisk faktor lika med 1.

text: 1.2.3 Härledda SI-enheter med särskilda namn och beteckningar

text: Enhet Uttryckt i

text: Storhet andra SI- Benämning Beteckning SI-grundenhet enheter

text: –1 Plan vinkel radian rad m · m

text: 2 –2 Rymdvinkel steradian sr m · m

text: –1 Frekvens hertz Hz s

text: –2 Kraft newton N m · kg · s

text: –2 –1 –2 Tryck pascal Pa N · m m · kg · s

text: –2 Energi, arbete, värmemängd joule J N · m m · kg · s

text: 1 –1 2 –3 Effekt , strålningsflöde watt W J · s m · kg · s

text: Elmängd, elektrisk laddning coulomb C s · A

text: –1 2 –3 Elektrisk spänning, elektrisk volt V W · A m · kg · s · –1 potential, elektromotorisk kraft A

text: –1 2 –3 Resistans ohm Ω V · A m · kg · s · –2 A

text: –1 –2 –1 3 Konduktans siemens S A · V m · kg · s · A

text: –1 –2 –1 4 Kapacitans farad F C · V m · kg · s · A

text: 2 –2 Magnetiskt flöde weber Wb V · s m · kg · s · –1 A

text: –2 –2 –1 Magnetisk flödestäthet tesla T Wb · m kg · s · A

text: -1 2 –2 Induktans henry H Wb · A m · kg · s · –2 A

text: Ljusflöde lumen lm cd · sr cd

text: –2 –2 Belysning lux lx lm · m m · cd

text: –1 Aktivitet (inom radiologin) becquerel Bq s

text: –1 2 –2 Absorberad dos (inom radiologin) gray Gy J · kg m · s

text: –1 2 –2 Dosekvivalent sievert Sv J · kg m · s

text: –1 Katalytisk aktivitet katal kat mol · s

text: Särskilda benämningar på effektenheten: voltampere, med beteckningen VA, för skenbar växelströmseffekt; var, med beteckningen var, för reaktiv växelströmseffekt. Enheten var ingår inte i någon CPGM-resolution.

text: Enheter som härletts ur SI-grundenheter kan uttryckas med hjälp av de enheter som räknats upp i denna bilaga.

text: Särskilt kan härledda enheter i SI uttryckas med hjälp av de benämningar och beteckningar som anges i tabellen ovan. SI-enheten för dynamisk viskositet kan till −1 −1 −2 exempel uttryckas som m · kg · s eller N · s · m eller Pa · s.

text: 1.3 Multipelprefix och deras beteckningar

text: Faktor Prefix Beteck- Faktor Prefix Beteckning ning 24 -1 10 yotta Y 10 deci d 21 -2 10 zetta Z 10 centi c 18 -3 10 exa E 10 milli m 15 -6 10 peta P 10 mikro  12 -9 10 tera T 10 nano n 9 -12 10 giga G 10 piko p 6 -15 10 mega M 10 femto f 3 -18 10 kilo k 10 atto a 2 -21 10 hekto h 10 zepto z 1 -24 10 deka da 10 yokto y

text: Benämningar och beteckningar på massenhetens multipelenheter bildas med prefix till benämningen gram respektive till beteckningen g.

text: Om en härledd enhet uttrycks som en kvot, kan dess multipelenheter bildas med prefix till enheter i täljaren eller enheter i nämnaren eller i båda dessa.

text: Sammansatta prefix, dvs. prefix som bildas genom att flera av prefixen ovan sätts samman, är inte tillåtna.

text: 1.4 Tillåtna särskilda benämningar och beteckningar på SI-multipelenheter

text: Enhet Storhet Benämning Beteckning Värde

text: 1 3 -3 3 Volym liter 1 eller L 1 l = 1 dm = 10 m

text: Massa ton t 1 t = 1 Mg = 10 kg

text: 2 5 Tryck bar bar 1 bar = 10 Pa

text: 1 Båda beteckningarna l och L för enheten liter är tillåtna. (CPGM 1979, sextonde konferensen. resolution nr 5.) 2 Enhet som i broschyr från International Bureau of Weights and Measures upptas bland temporärt tillåtna enheter.

text: De under 1.3 upptagna prefixen och beteckningarna får användas tillsammans med enheterna och symbolerna som finns i tabell 1.4.

text: 2 ENHETER SOM DEFINIERATS MED HJÄLP AV SI-ENHETER, MEN SOM INTE ÄR DECIMALA MULTIPELENHETER AV DESSA

text: Plan vinkel varv* 1 varv = 2 rad

text: nygrad eller gon* 1 gon = /200 rad gon*

text: grad  1 = /180 rad

text: minut ' 1' = π/10 800 rad

text: ” ” sekund 1 = π/648 000 rad

text: Tid minut min 1 min = 60 s

text: timme h 1 h = 3 600 s

text: dygn d 1 d = 86 400 s *Beteckningen eller benämningen upptas inte i de listor som fastställts av CPGM, CIPM eller BIPM. 1 Ingen internationell beteckning finns. _____________________________________________________________________ Anmärkning: Endast benämningen nygrad eller gon och beteckningen gon får kombineras med de under punkt 1.3 upptagna prefixen.

text: 3 ENHETER SOM ANVÄNDS MED SI, VARS VÄRDEN I SI ÄR EXPERIMENTELLT FRAMTAGNA

text: Enhet Storhet Benämning Beteckning Definition Energi elektronvolt eV En elektronvolt är ökningen av den kinetiska energin för en elektron som passerar i tomrum från en punkt till en

text: annan vars potential är en volt högre.

text: Massa atommasseenhet u En atommasseenhet är 1/12 av massan av en atom av nukliden C.

text: Anmärkning: De under punkt 1.3 upptagna prefixen får användas tillsammans med benämningarna och beteckningarna på dessa båda enheter.

text: 4 ENHETER OCH BENÄMNINGAR PÅ ENHETER SOM ENDAST TILLÅTS INOM SPECIALOMRÅDEN

text: Enhet Storhet Benämning Beteckning Värde -1 Optiska systems dioptri* 1 dioptri = 1 m brytningsförmåga

text: -4 Ädelstenars metrisk 1 metrisk karat = 2·10 kg massa karat

text: 2 2 Markareal ar a 1 a = 10 m

text: -4 -1 Textilfibrers tex* tex* 1 tex = 10 kg · m längdvikt

text: Blodtryck millimeter mm Hg* 1 mm Hg = 133,322 Pa kvicksilver*

text: -28 2 Effektivt tvärsnitt barn b 1 b = 10 m * Beteckningen eller benämningen upptas inte i de listor som fastställts av CPGM, CIPM eller BIPM.

text: Anmärkning : De multipelprefix och beteckningar som finns upptagna i 1.3 kan användas tillsammans med enheterna ovan. Detta gäller dock inte millimeter kvicksilver och dess beteckning. Multipeln 10 a benämns hektar.

text: 5 SAMMANSATTA ENHETER

text: Sammansatta enheter bildas genom sammansättning av de ovan angivna enheterna.


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter och allmänna råd (STAFS 2008:8) om ansvarsstämplar hos ädelmetallarbeten

text: Ansökan om registrering av namnstämpel skall göras hos SWEDAC. Beslut om registrering av namnstämpel skall meddelas inom en månad från det att underlag som är nödvändigt för utvärderingen av företaget har inkommit till SWEDAC. Om det är nödvändigt på grund av utredningen av ärendet, får handläggningstiden vid högst ett tillfälle förlängas med högst en månad. Sökanden ska informeras om skälen till att handläggningstiden förlängs innan den ursprungliga tidsfristen har gått ut. Enligt

text: 8 § lagen (2009:1079)

text: om tjänster på den inre marknaden skall ett mottagningsbevis skickas till sökanden när en fullständig ansökan har kommit in. ––––––––––––––––––––––––––– Denna författning träder i kraft den 27 december 2009.

text: På SWEDAC:s vägnar

text: HANS-ERIC HOLMQVIST

text: Gerda Lind


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) föreskrifter (STAFS 2007:19) om återkommande kontroll av icke-automatiska vågar

text: Återkommande kontroll av icke-automatiska vågar skall utföras av ett kontrollorgan av typ A, B eller C som ackrediterats för denna uppgift enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008

text: om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning

text: (EEG) nr 339/93

text: För ackreditering som utförs av SWEDAC finns bestämmelser i lagen (

text: ) om ackreditering och teknisk kontroll.

text: Ett kontrollorgan som inte är ackrediterat av SWEDAC och som avser att utföra återkommande kontroller på marknaden skall meddela detta till SWEDAC. Ackrediteringsbevis skall fogas till anmälan. Efter det att SWEDAC har bekräftat mottagandet av meddelandet får kontrollorganet utföra återkommande kontroll och använda SWE- DAC:s kontrollmärke för återkommande kontroll enligt bilaga 1 till dessa föreskrifter.

text: Kontrollorganet skall delta i samordningsaktiviteter och jämförande undersökningar på sätt som framgår av SWEDAC:s föreskrifter om ackreditering av kontrollorgan.

text: Bilaga 1

text: Kontrollmärke

text: Vågar som vid återkommande kontroll visats uppfylla kraven i tillämpliga föreskrifter skall av det kontrollerande organet förses med SWEDAC:s kontrollmärke för återkommande kontroll enligt figuren nedan. Kontrollmärket skall åtföljas av organets ackrediteringsnummer, månad och år för den genomförda verifieringen. Inget ytterligare får anges på kontrollmärket. Märkningen skall vara beständig och väl synlig vid normal användning av vågen.

text: EUT L 218, 13.8.2008, s. 30 (Celex 32008R0765).

text: Av

text: artikel 30.5 i förordning (EG) nr 765/2008

text: framgår att märkning får anbringas, förutsatt att den inte försämrar CE-märkningens synlighet eller läsbarhet eller ändrar dess innebörd.

text: __________________________ Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2011. På Swedacs vägnar

text: HANS-ERIC HOLMQVIST

text: Gerda Lind


publisher: Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll

text: Dessa föreskrifter gäller EEG-märkning av mätdon, innefattande mätinstrument, komponenter till mätdon, tillsatsanordningar och mätutrustning.

text: EEG-typgodkännande och första EEG-verifikation får utfärdas av organ som anmälts för denna uppgift enligt

text: 9 §§

text: lagen (

text: ) om ackreditering och teknisk kontroll eller motsvarande bestämmelser i annat land inom EES-området eller Turkiet. __________________________

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2011.

text: På Swedacs vägnar

text: HANS-ERIC HOLMQVIST

text: Gerda Lind


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för teknisk ackreditering särskilda föreskrifter (1993:16) om EEG-märkning av flaskor som tjänar som mätbehållare

text: Med anmält organ avses ett organ som anmälts enligt

text: 9 §§

text: lagen (

text: ) om ackreditering och teknisk kontroll eller motsvarande bestämmelser i annat land inom EES-området eller Turkiet för sådana kontrolluppgifter som avses i dessa föreskrifter.

text: 7.1.1 en uppgift om dess nominella volym i liter, centiliter eller milliliter i minst 6 mm höga siffror om den nominella volymen överstiger 100 cl, 4 mm höga om den är fr.o.m. 100 cl t.o.m. 21 cl och 3 mm höga om den inte överstiger 20 cl, följd av beteckningen för den måttenhet som används eller, i tillämpliga fall, av benämningen på enheten enligt SWEDAC:s föreskrifter (

text: STAFS 2009:26

text: ) om måttenheter.

text: På Swedacs vägnar

text: HANS-ERIC HOLMQVIST Gerda Lind


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) föreskrifter (STAFS 2007:1) om återkommande kontroll av automatiska vågar

text: Återkommande kontroll enligt dessa föreskrifter skall utföras av ett kontrollorgan av typ A, B eller C som ackrediterats för denna uppgift enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008

text: om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning

text: (EEG) nr 339/93

text: Ett kontrollorgan som inte är ackrediterat av SWEDAC och önskar utföra återkommande kontroll skall meddela detta till SWEDAC. Efter det att SWEDAC har bekräftat mottagandet av meddelandet får kontrollorganet utföra återkommande kontroll och använda SWEDAC:s kontrollmärke för återkommande kontroll enligt bilaga 1. Kontrollorganet skall delta i samordningsaktiviteter och jämförande undersökningar på sätt som framgår av Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter och allmänna råd (

text: STAFS 2011:18

text: ) om ackreditering av kontrollorgan.

text: På Swedacs vägnar

text: HANS-ERIC HOLMQVIST Gerda Lind

text: EUT L 218, 13.8.2008, s. 30 (Celex 32008R0765


text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om avgifter för sådana organ som enligt

text: 7 § lagen (2011:791)

text: om ackreditering och teknisk kontroll anmäls för uppgifter i samband med bedömning av överensstämmelse enligt harmoniserad unionslagstiftning eller avtal som Europeiska unionen träffat med tredje land. Avgifter enligt dessa föreskrifter utgår endast i den mån ackreditering inte ligger till grund för anmälan.

text: Har upphävts genom (

text: STAFS 2015:22

text: Ansökningsavgift

text: Ansökningsavgift betalas av de organ som ansökt om att utses till anmälda organ. Avgiften avser att täcka kostnader för initialt arbete. Avser ansökan ett område inom vilket organet tidigare är anmält utgår ingen ansökningsavgift.

text: Ansökningsavgiften är 11 100 kronor. Avgiften faktureras i samband med att ansökan om att anmälan enligt första stycket bekräftas. Ansökningsavgiften avräknas från den totala kostnaden för bedömningen av organet.

text: I de fall organet återtar sin ansökan eller om organets ansökan inte leder till ett beslut återbetalas inte ansökningsavgiften.

text: Kostnader för bedömning av nytt organ

text: För arbete att bedöma om de krav som ställs på organet är uppfyllda, ska avgift betalas.

text: Avgiften specificeras av Swedac i en kostnadsberäkning och grundas på tidsåtgången, Swedacs timpris, resekostnader och övriga faktiska kostnader. I kostnadsberäkningen ingår kostnader för bedömning utförd av bedömare som Swedac i förekommande fall anlitar.

text: Organ som är ackrediterade inom aktuellt område betalar för bedömning av tillkommande krav utöver aktuell ackreditering.

text: Allmänna råd till 4 §

text: Storleken på kostnaden beror bl.a. på omfattning och det antal EU-direktiv och procedurer samt antal avtal med tredje land som organet anmälts eller ska anmälas för samt antalet inblandade bedömare under den tekniska handläggningens gång.

text: Årsavgift

text: Organet ska betala kostnaderna för tillsyn och förnyad bedömning. Kostnaderna för detta läggs fast i en kostnadsberäkning som lämnas inför tillsyn eller förnyad bedömning. I det fall organet är ackrediterat för delar av det som ingår i anmälan ingår inte dessa delar i denna kostnadsberäkning. (Dessa delar ingår i kostnaderna för ackrediteringen.) Kostnaderna faktureras efter genomförd tillsyn (eller förnyad bedömning). Är kostnaderna större än 31 500 kr kan 50 % faktureras inför bedömningen med krav på betalning innan bedömningen påbörjas.

text: I de fall kompletterande bedömning krävs faktureras detta separat.

text: Tilläggs- eller ändringsavgift

text: Kostnader för utökning eller ändring av verksamhetsområde för organet beräknas i varje enskilt fall och på samma grunder som bedömning av nytt organ, jämför 3 §.

text: Betalning

text: Fakturerade avgifter ska betalas senast 30 dagar efter fakturadatum. Vid för sen betalning utgår dröjsmålsränta enligt

text: räntelagen (1975:635)

text: Övrigt

text: Enligt

text: 17 § förordningen (1993:1138)

text: om hantering av statliga fordringar får en myndighet helt eller delvis efterge en fordran, om det på grund av den betalningsskyldiges sjukdom eller av någon annan anledning är uppenbart oskäligt att kräva betalning.

text: Swedac kan i övrigt medge undantag från tillämpningen av dessa föreskrifter i enskilda fall om det finns särskilda skäl.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2014, då styrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: STAFS 2009:18

text: ) om avgifter för organ anmälda till Europeiska unionen för uppgifter i samband med bedömning av överensstämmelse under EG-rättsliga bestämmelser och Mutual Recognition Agreement (MRA) ska upphöra att gälla.


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) föreskrifter (STAFS 2008:4) om införande av OECD:s principer om god laboratoriesed (GLP)

text: PETER STRÖMBÄCK Helle Sörensen


text: Dessa föreskrifter tillämpas på organ som är eller ansöker om att bli godkända som GLP-laboratorier av SWEDAC. Sådana organ utför eller har för avsikt att utföra icke-kliniska studier enligt principer för god laboratoriesed, Good Laboratory Practice, (GLP). Studierna ska ligga till grund för säkerhetsutvärderingar. __________________________

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2015.

text: På Swedacs vägnar

text: PETER STRÖMBÄCK

text: Roland Jonsson


text: ' ( ) * ' ++, ) # - . . / * ' 012 / ) # % # 3 &

text: & * 4 % 5 1- 6 7 %55 8% 5 5 # '8!) / 9: + 3% $ % 5 % %55 . '88!) ,,+:+, &

text: ; # % 5 5 7 % - - 5 & & # . . % &

text: 2 % <8=17 $ . ' /+ ) &

text: ?808@ 0@AB6C7;

text: ; 63 D

text: 8 0 " - ,& & - & , '7 E , @ / 9)


text: ' ( ) * ' ++, ) # - . . * ' /01 2 ,) # . . . 3 &

text: * 4 % 5 0- 6 7 %55 8% 5 5 # '8!) 2 9: + 3% $ % 5 % %55 . '88!) ,,+:+, &

text: ; # % 5 5 7 % - - 5 & & # . . % &

text: 1 % <8=07 $ . ' 2+ ) &

text: ?8/8@ /@AB6C7;

text: ; 63 D

text: 8 / " - ,& & - & , '7 E , @ 2 9)


text: ' ( ) * ' ++, ) # - . . / * ' 012 / +) # % # 3 &

text: ' , 4 % # % 5 1- 6 7 %55 8% 5 5 # '8!) / 9: + 3% $ % 5 % %55 . '88!) ,,+:+, &

text: ; # % 5 5 7 % - - 5 & & # . . % &

text: 2 % <8=17 $ . ' /+ ) &

text: ?808@ 0@AB6C7;

text: ; 63 D

text: 8 0 " - ,& & - & , '7 E , @ / 9)


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) föreskrifter och allmänna råd (STAFS 2015:6) om anmälda organ inom vissa områden

text: dels att bilaga 1 till styrelsens föreskrifter och allmänna råd (

text: STAFS 2015:6

text: ) om anmälda organ inom vissa områden ska ha följande lydelse, dels att punkt 3 och 5 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska ha följande lydelse.

text: Bilaga 1

text: Registreringsformat för register över pyrotekniska artiklar

text: Datum för Organ för EG-typintyg bedömning av (modul B), in- Produkttyp Tillverk- överensstäm- Komplette- Registre- Tillver- (allmän) tyg om över- ningens melse som svarar rande rings- kare och ev. ensstämmelse överens- för uppgifter nummer undertyp (modul G) el- stäm- bedömning av ler godkän- melse, tillverkningens nande modul (1) överensstämenligt kvalitets- melse (1) system (modul H) och ev. sista giltighetsdatum

text: (1) Måste alltid fyllas i om det sker på ansvar av det anmälda organ som bedömer överensstämmelse enligt modul B i 3 kap. 3 § 1 i Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter (

text: MSBFS 2015:6

text: ) om tillhandahållande av pyrotekniska artiklar och ammunition. Inte obligatoriskt för bedömning av överensstämmelse enligt modulerna G och H i 3 kap. 3 § 2 och 3 i Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter (

text: MSBFS 2015:6

text: ) om tillhandahållande av pyrotekniska artiklar och ammunition. Uppgift ska lämnas (om detta är känt) om ett annat organ för bedömning av överensstämmelse berörs.

text: 3. Äldre bestämmelser kan tillämpas till den 18 januari 2017 för ett organ som är eller vill bli anmält enligt dessa bestämmelser för uppgifter i samband med bedömning av överensstämmelse av fritidsbåtar och vattenskotrar.

text: 5. Äldre bestämmelser kan tillämpas till den 13 juni 2017 för ett organ som är eller vill bli anmält enligt dessa bestämmelser för uppgifter i samband med bedömning av överensstämmelse av radioutrustning.

text: __________________________ Denna författning träder i kraft den 27 november 2015. På Swedacs vägnar PETER STRÖMBÄCK Roland Jonsson


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter och allmänna råd (STAFS 2013:11) om avgifter för anmälda organ när ackreditering inte ligger till grund för anmälan

text: PETER STRÖMBÄCK Helle Sörensen


title: Föreskrifter om ändring i Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll föreskrifter (STAFS 2009:26) om måttenheter

text: __________________________ Denna författning träder i kraft den 15 juni 2015.

text: På Swedacs vägnar,

text: PETER STRÖMBÄCK

text: Magnus Danielsson

text: BILAGA

text: 1 SI-ENHETER OCH DERAS TIOPOTENSMULTIPLER

text: 1.1 SI-grundenheter

text: Enhet Storhet Benämning Beteckning Längd meter m Massa kilogram kg Tid sekund s Elektrisk ström ampere A Termodynamisk temperatur kelvin K Substansmängd mol mol Ljusstyrka candela cd Grundenheterna i SI definieras på följande sätt:

text: Grundenheten för längd

text: En meter är längden av den sträcka som ljuset tillryggalägger i tomrum under tiden 1/299 792 458 sekund. (CGPM 1983, sjuttonde konferensen, resolution nr 1.)

text: Grundenheten för massa

text: Ett kilogram är enheten för massa; den är lika med massan av den internationella kilogramprototypen. (CGPM 1901, tredje konferensen, sidan 70 i mötesprotokollet.)

text: Grundenheten för tid

text: En sekund är varaktigheten av 9 192 631 770 perioder av den strålning som motsvarar övergången mellan de två hyperfinnivåerna i grundtillståndet hos atomen cesium 133. (CGPM 1967, trettonde konferensen, resolution nr 1.)

text: Grundenheten för elektrisk ström

text: En ampere är storleken av den konstanta elektriska ström som per meter ledare -7 åstadkommer en kraft som är lika med 2·10 newton då strömmen genomflyter två parallella raka ledare med oändlig längd, med försumbart cirkulärt tvärsnitt, som är placerade i tomrum på ett avstånd av en meter från varandra.

text: (CIPM 1946, resolution nr 2, godkänd vid CGPM 1948, nionde konferensen.)

text: Grundenheten för termodynamisk temperatur

text: En kelvin, enhet för termodynamisk temperatur, är bråkdelen 1/273,16 av den termodynamiska temperaturen vid vattnets trippelpunkt.

text: Denna definition avser vatten med en isotopisk sammansättning som definieras 2 1 genom följande substansmängdsförhållanden: 0,00015576 mol H per mol H, 17 16 18 16 0,0003799 mol O per mol O och 0,0020052 mol O per mol O.

text: (CGPM 1967, trettonde konferensen, resolution nr 4 och CGPM 2007, tjugotredje konferensen, resolution nr 10)

text: Grundenheten för substansmängd

text: En mol är substansmängden i ett system innehållande lika många systemelement som det finns atomer i 0,012 kilogram kol 12.

text: När enheten mol används, bör systemelementen specificeras. Dessa kan vara atomer, molekyler, joner, elektroner, andra partiklar eller specificerade grupper av sådana partiklar.

text: (CGPM 1971, fjortonde konferensen, resolution nr 3.)

text: Grundenheten för ljusstyrka

text: En candela är ljusstyrkan i en given riktning från en källa som utsänder monokromatisk strålning med frekvensen 540·10 hertz och vars strålningsstyrka i denna riktning är 1/683 watt per steradian.

text: (CGPM 1979, sextonde konferensen, resolution 3.)

text: 1.1.1 Särskild benämning och beteckning för den härledda SI-enheten för temperatur vid angivelse av Celsiustemperatur

text: Enhet Storhet Benämning Beteckning Celsiustemperatur grad Celsius °C

text: Celsiustemperaturen t definieras som differensen t = T – T0 mellan de två termodynamiska temperaturerna T och T0, där T0 = 273,15 K. Ett intervall eller en temperaturdifferens kan uttryckas antingen i kelvin eller grader Celsius. Enheten grad Celsius är lika med enheten kelvin.

text: 1.2 Härledda SI-enheter

text: 1 Punkt 1.2.1 i direktiv

text: har upphävts genom direktiv

text: utan att numreringen av påföljande punkter ändrats.

text: 1.2.2 Allmän regel för härledda SI-enheter

text: Enheter, samstämt härledda från SI-grundenheter, uttryckta algebraiskt som en produkt av potenser av SI-grundenheter med en numerisk faktor lika med 1.

text: 1.2.3 Härledda SI-enheter med särskilda namn och beteckningar

text: Enhet Uttryckt i Storhet andra SI- Benämning Beteckning SI-grundenhet enheter –1 Plan vinkel radian rad m · m 2 –2 Rymdvinkel steradian sr m · m –1 Frekvens hertz Hz s –2 Kraft newton N m · kg · s –2 –1 –2 Tryck pascal Pa N · m m · kg · s –2 Energi, arbete, värmemängd joule J N · m m · kg · s 1 –1 2 –3 Effekt , strålningsflöde watt W J · s m · kg · s Elmängd, elektrisk laddning coulomb C s · A –1 2 –3 –1 Elektrisk spänning, elektrisk potential, volt V W · A m · kg · s · A elektromotorisk kraft –1 2 –3 –2 Resistans ohm Ω V · A m · kg · s · A –1 –2 –1 3 2 Konduktans siemens S A · V m · kg · s · A –1 –2 –1 4 2 Kapacitans farad F C · V m · kg · s · A 2 –2 –1 Magnetiskt flöde weber Wb V · s m · kg · s · A –2 –2 –1 Magnetisk flödestäthet tesla T Wb · m kg · s · A -1 2 –2 –2 Induktans henry H Wb · A m · kg · s · A Ljusflöde lumen lm cd · sr cd –2 –2 Belysning lux lx lm · m m · cd –1 Aktivitet (inom radiologin) becquerel Bq s –1 2 –2 Absorberad dos (inom radiologin) gray Gy J · kg m · s –1 2 –2 Dosekvivalent sievert Sv J · kg m · s –1 Katalytisk aktivitet katal kat mol · s Särskilda benämningar på effektenheten: voltampere, med beteckningen VA, för skenbar växelströmseffekt; var, med beteckningen var, för reaktiv växelströmseffekt. Enheten var ingår inte i någon CPGM-resolution.

text: Enheter som härletts ur SI-grundenheter kan uttryckas med hjälp av de enheter som räknats upp i denna bilaga.

text: Särskilt kan härledda enheter i SI uttryckas med hjälp av de benämningar och beteckningar som anges i tabellen ovan. SI-enheten för dynamisk viskositet

text: −1 −1 −2

text: kan till exempel uttryckas som m · kg · s eller N · s · m eller Pa · s.

text: 1.3 Multipelprefix och deras beteckningar

text: Faktor Prefix Beteck- Faktor Prefix Beteckning ning 24 -1 10 yotta Y 10 deci d 21 -2 10 zetta Z 10 centi c 18 -3 10 exa E 10 milli m 15 -6 10 peta P 10 mikro µ 12 -9 10 tera T 10 nano n 9 -12 10 giga G 10 piko p 6 -15 10 mega M 10 femto f 3 -18 10 kilo k 10 atto a 2 -21 10 hekto h 10 zepto z 1 -24 10 deka da 10 yokto y

text: Benämningar och beteckningar på massenhetens multipelenheter bildas med prefix till benämningen gram respektive till beteckningen g.

text: Om en härledd enhet uttrycks som en kvot, kan dess multipelenheter bildas med prefix till enheter i täljaren eller enheter i nämnaren eller i båda dessa.

text: Sammansatta prefix, dvs. prefix som bildas genom att flera av prefixen ovan sätts samman, är inte tillåtna.

text: 1.4 Tillåtna särskilda benämningar och beteckningar på SI-multipelenheter

text: 1 3 -3 3 Volym liter 1 eller L 1 l = 1 dm = 10 m

text: Massa ton t 1 t = 1 Mg = 10 kg

text: 2 5 Tryck bar bar 1 bar = 10 Pa

text: 1 Båda beteckningarna l och L för enheten liter är tillåtna. (CPGM 1979, sextonde konferensen. resolution nr 5.) 2 Enhet som i broschyr från International Bureau of Weights and Measures upptas bland temporärt tillåtna enheter.

text: De under 1.3 upptagna prefixen och beteckningarna får användas tillsammans med enheterna och symbolerna som finns i tabell 1.4.

text: 2 ENHETER SOM DEFINIERATS MED HJÄLP AV SI-ENHETER, MEN SOM INTE ÄR DECIMALA MULTIPELENHETER AV DESSA

text: Plan vinkel varv* 1 varv = 2π rad

text: nygrad eller gon* 1 gon = π/200 rad gon*

text: grad ° 1° = π/180 rad

text: minut ' 1' = π/10 800 rad

text: ” ” sekund 1 = π/648 000 rad

text: Tid minut min 1 min = 60 s

text: timme h 1 h = 3 600 s

text: dygn d 1 d = 86 400 s *Beteckningen eller benämningen upptas inte i de listor som fastställts av CPGM, CIPM eller BIPM. 1 Ingen internationell beteckning finns. _____________________________________________________________________ Anmärkning: Endast benämningen nygrad eller gon och beteckningen gon får kombineras med de under punkt 1.3 upptagna prefixen.

text: 3 ENHETER SOM ANVÄNDS MED SI, VARS VÄRDEN I SI ÄR EXPERIMENTELLT FRAMTAGNA

text: Enhet Storhet Benämning Beteckning Definition Energi elektronvolt eV En elektronvolt är ökningen av den kinetiska energin för en elektron som passerar i tomrum från en punkt till en annan vars potential är en volt högre.

text: Massa atommasseenhet u En atommasseenhet är 1/12 av massan av en atom av nukliden C.

text: Anmärkning: De under punkt 1.3 upptagna prefixen får användas tillsammans med benämningarna och beteckningarna på dessa båda enheter.

text: 4 ENHETER OCH BENÄMNINGAR PÅ ENHETER SOM ENDAST TILLÅTS INOM SPECIALOMRÅDEN

text: Enhet Storhet Benämning Beteckning Värde -1 Optiska systems dioptri* 1 dioptri = 1 m brytningsförmåga

text: -4 Ädelstenars metrisk 1 metrisk karat = 2·10 kg massa karat

text: 2 2 Markareal ar a 1 a = 10 m

text: -4 -1 Textilfibrers tex* tex* 1 tex = 10 kg · m längdvikt

text: Blodtryck millimeter mm Hg* 1 mm Hg = 133,322 Pa kvicksilver*

text: -28 2 Effektivt tvärsnitt barn b 1 b = 10 m * Beteckningen eller benämningen upptas inte i de listor som fastställts av CPGM, CIPM eller BIPM.

text: Anmärkning : De multipelprefix och beteckningar som finns upptagna i 1.3 kan användas tillsammans med enheterna ovan. Detta gäller dock inte millimeter kvicksilver och dess beteckning. Multipeln 10 a benämns hektar.

text: 5 SAMMANSATTA ENHETER

text: Sammansatta enheter bildas genom sammansättning av de ovan angivna enheterna.