fs: afs

publisher: Arbetarskyddsstyrelsen

title: Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om arbete i stark värme samt styrelsens allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller arbete inomhus eller utomhus, som kan medföra risk för skadlig inverkan av värme. Föreskrifterna gäller dock inte arbete där denna risk till helt övervägande del beror av solstrålning. Föreskrifterna gäller inte heller arbete i räddningstjänst.

type: stycke

type: paragraf

text: Arbetet skall planeras, bedrivas och följas upp så att värmebelastningen blir så låg som möjligt och så att tillämpligt högsta tillåtna värde för tidsvägt värmeindex i bilagan till dessa föreskrifter inte överskrids.

text: Arbete som innebär risk för att högsta tillåtna värde för tidsvägt värmeindex överskrids får inte utföras som ensamarbete.

text: Vid behov skall fri tillgång till dryck finnas för att motverka uttorkning.

text: Personlig skyddsutrustning i form av speciella värmeskyddskläder skall tillhandahållas och användas, då överskridande av högsta tillåtna värde för tidsvägt värmeindex eller brännskada inte kan hindras med andra åtgärder.

text: Skyddsutrustning mot risk för ögonskador på grund av värmestrålning skall vid behov tillhandahållas och användas, då tillräckligt skydd inte kan åstadkommas med hjälp av annan avskärmning av värmestrålkällor.

text: Den som inte är värmetränad och skall utföra arbete, som avses i dessa föreskrifter, skall genomgå värmeträning innan sådant arbete påbörjas som medför risk för att högsta tillåtna värde för tidsvägt värmeindex överskrids. Värmeträning skall ske genom stegvis ökning av den dagliga arbetstiden i värme.

text: Arbetsgivare som sysselsätter arbetstagare i arbete, som avses i dessa föreskrifter, skall ge arbetstagaren erforderlig information om problem och risker med exponering för stark värme samt om lämpliga åtgärder som förebygger värmebelastning.

text: AFS 1997:2

type: rubrik

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 maj 1998.

text: BO BYLUND Leif Aringer Göran Lindh

text: AFS 1997:2

text: Bilaga

text: Beräkning av värmeindex

text: Värmeindex skall beräknas enligt beskrivningen i svensk standard SS-EN 27 243, "Varmt klimat - Skattning av värmebelastningen på människan i arbete med värmeindex WBGT (Wet Bulb Globe Temperature) (ISO 7243:1989)", fastställd 1994-01-14.

text: Beräkning av värmeindex (WBGT) för arbete utan direkt solljusbestrålning:

text: WBGT = 0,7 · TV + 0,3 · TG formel 1

text: Beräkning av värmeindex för arbete i direkt solljusbestrålning:

text: WBGT = 0,7 · TV + 0,2 · TG + 0,1 · TL formel 2 där WBGT uttrycks i C TV är den naturliga våttemperaturen TG är globtemperaturen TL är lufttemperaturen utomhus

text: De kursiverade termerna förklaras i avsnittet Mätutrustning i Kommentarer till Bilaga.

text: Om det finns skillnader i fråga om klimatfaktorer på olika höjd över golvet, skall WBGT bestämmas som ett medelvärde för mätpunkter i fotleds-, midje- och huvudhöjd enligt standarden.

text: Värmeindex för det aktuella arbetet skall bestämmas som ett tidsvägt medelvärde (WBGTvägt) för en timmes representativt arbete enligt standarden.

text: Om de yttre förhållandena på arbetsplatsen inte ändras och arbetet fortgår under minst en timme räcker det med en mätning av WBGT. Det tidsvägda medelvärdet (WBGTvägt) för en timmes representativt arbete blir då lika med detta värde.

text: Om förhållandena under arbetspasset ändras, så att WBGT påverkas t.ex. genom att den arbetande växlar mellan olika arbetsuppgifter, krävs en mätning av WBGT för var och en av de olika situationerna för att bestämma WBGTvägt. WBGTvägt beräknas sedan enligt formeln nedan.

text: = formel 3

text: där N = antal olika "arbetssituationer" WBGTN är uppmätt WBGT i C för den N:te "arbetssituationen"

text: AFS 1997:2

text: tN är vistelsetiden i minuter i den N:te "arbetssituationen" och

text: Mätningarnas genomförande

text: Värmeindex skall bestämmas på grundval av det mätförfarande, som beskrivs i de svenska standarderna SS-EN 27 243 och SS-EN 27 726, fastställda 1994-01-14. Värmeindex skall bestämmas med den berörda arbetstagaren närvarande och sysselsatt i sitt vanliga arbete. Om inte detta är möjligt av mättekniska skäl, skall bestämningen göras på den plats där arbetet vanligen utförs och under så likartade förhållanden som möjligt.

text: Högsta tillåtna värden för tidsvägt värmeindex

text: För att komma fram till tillämpligt högsta tillåtna värde för tidsvägt värmeindex (WBGTvägt) bestäms först någon av aktivitetsklasserna 0-4 (kolumn 1) i nedanstående Tabell 1 med hjälp av antingen arbetstyngd eller effektutveckling i det aktuella arbetet (kolumnerna 2 eller 3) och därefter huruvida personen genomgått värmeträning eller ej (kolumnerna 5 eller 6).

text: Om arbetets intensitet ändras under arbetspasset skall ett tidsvägt medelvärde för arbetsintensiteten bestämmas enligt standarden och användas som ingångsvärde i tabellen. Om arbetsintensiteten är lika under hela arbetspasset blir den tidsvägda arbetsintensiteten lika med detta värde.

text: Det tidsvägda medelvärdet för arbetsintensiteten bestäms på samma sätt som WBGTvägt ovan. Om arbetsintensiteten bestämts med hjälp av arbetstyngd (aktivitetsklass) skall medelvärdet av effektutvecklingen för respektive aktivitetsklass (kolumn 4) användas för att beräkna det tidsvägda medelvärdet. Vid svårigheter med valet mellan två kategorier av arbete skall den högre aktivitetsklassen väljas eller, om ingen bedömning överhuvudtaget är möjlig, den högsta aktivitetsklassen.

text: AFS 1997:2

text: Tabell 1. Högsta tillåtna värden för tidsvägt värmeindex (WBGTvägt) i arbeten med olika tyngd och effektutveckling för personer med och utan värmeträning

text: Tidsvägd arbetsintensitet Hösta tillåtna värde bestämd med hjälp av för tidsvägt värmeindex (WBGTvägt) i °C Aktivi- Arbets- effektutveck- medelvärde med utan tetsklass tyngd ling i watt av effektut- värme- värmeper enhet veckling för träning träning kroppsyta aktivitets- (W/m²) klassen (W/m²)

text: (1) (2) (3) (4) (5) (6) 0 Vila <65 65 33 32 1 Låg 65-129 97 30 29 2 Måttlig 130-199 165 28 26 3 Hög 200-259 230 26 23 4 Mycket hög ≥260 260 25 20

text: AFS 1997:2

text: Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om arbete i stark värme

text: Arbetarskyddsstyrelsen meddelar följande allmänna råd om tillämpningen av Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1997:2

text: ) om arbete i stark värme.

text: Bakgrund

text: Dessa föreskrifter avser att motverka skadlig värmebelastning genom akuta åtgärder vid risk för överskridande av högsta tillåtna värden för tidsvägt värmeindex samt genom långsiktig planering av arbetsmiljö och arbetsprocesser. De förebyggande åtgärderna går ut på att minska den överskottsvärme som uppkommer i kroppen genom en kombination av tungt arbete och värme tillförd från en varm omgivning. Långtgående hänsyn till komfort eller till negativ inverkan på arbetsprestationen har inte ingått i bakgrunden till de här presenterade reglerna.

text: Planering av arbetsrutiner liksom bestämning av olika arbetens aktivitetsklass och protokollföring av mätningar är exempel på sådant som naturligt ingår i företagets arbete i enlighet med Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om internkontroll (

text: AFS 1996:6

text: Regler om termiskt klimat finns i 12 § i Arbetarskyddstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1995:3

text: ) om arbetslokaler och i Socialstyrelsens allmänna råd om termiskt inomhusklimat, 1988:2.

text: För att olika organ skall kunna fungera normalt bör den djupa kroppstemperaturen (kärntemperaturen) inte överstiga cirka 38C, vilket kan förhindras på i princip tre olika sätt.

text: 1. Minskning av värmen bildad vid kroppsarbete. Detta kan ske genom reducering av den totala arbetstiden per timme, t.ex genom införandet av pauser, eller genom minskning av arbetets tyngd. 2. Förhindrande av tillförsel av värme från omgivningen genom direkt strålning eller genom överföring från varm omgivningsluft. Detta kan ske genom avskärmning av värmestrålkällor och ökning av luftrörelser (vid lufttemperaturer lägre än cirka 35C). 3. Ökning av värmeavgivningen från kroppen, främst genom svettavdunstning från huden. Denna underlättas genom användning av lämplig klädsel, intag av dryck, ökning av värmetåligheten genom värmeträning och minskning av luftfuktigheten.

text: Om inte värmebalans nås på dessa sätt, sker i stället en upplagring av värme i kroppen (vilket benämns värmebelastning) och därmed en höjning av kärntemperaturen. Den viktigaste mekanismen för värmeavgivning är svettavdunstning, som hos friska personer ökar vid kärntemperaturhöjning. Detta sker genom utvidgning av hudens blodkärl och ökning av blodflödet till huden samtidigt som svettkörtlar aktiveras.

text: AFS 1997:2

text: Tabell 2. Tillstånd (i stigande allvarlighetsgrad) som kan framkallas av värmebelastning.

text: Tillstånd Symptom Ospecifika obehag Irritation. Bristande koncentration, uppmärksamhet och omdöme. Sänkt prestationsförmåga. Ökat riskbeteende

text: Värmeutslag Hudrodnad och s.k. värmeutslag på grund av svällda svettkörtlar. (Sekundär upplevelse av sämre värmetålighet.)

text: Yrsel och svimning Yrsel, svaghetskänsla och illamående i sittande eller stående. Kortvarig svimningsattack ("blackout"). Dessa symptom tyder på en ökad påfrestning på hjärt- och kärlfunktioner orsakad av kraven på omfördelning av blod till muskler(för arbete) och hud (för värmeavgivning).

text: Tendens till uttorkning genom svettning i Huvudvärk, törst. Stark trötthet. kombination med för lågt vätskeintag Svaghetskänsla i muskler. Osammanhängande beteende.

text: Saltförlust genom alltför stark svettning Kramper.

text: Värmeslag Ökande pulsfrekvens. Förvirring. Nedsatt eller upphörd svettning. Cirkulationskollaps med medvetslöshet och död.

text: Skadliga effekter av värmebelastning

text: Om värmebelastning tillåts fortsätta utan att akuta motåtgärder sätts in, kan det få allvarliga följder för hjärtverksamheten och blodomloppet, för tillförseln av syre till hjärnan och för vätskebalansen i kroppen. Till en början är symptomen relativt lindriga, men i allvarliga fall kan tillståndet leda till yrsel, medvetandegrumling, cirkulationskollaps och död.

text: Arbetsledare bör vara uppmärksam på tecken till värmebelastning hos arbetstagarna för att vid behov kunna avbryta arbetet och i övrigt medverka till lämpliga åtgärder.

text: Negativa effekter av värmebelastning sammanfattas i Tabell 2, uppräknade i den ordning de vanligen uppträder och alltefter tillståndets allvarlighetsgrad.

text: AFS 1997:2

text: Den internationella klassificeringen av sjukdomar och övriga medicinska begrepp (ICD 9, 1987) upptar följande huvudsakliga kategorier av värmerelaterade tillstånd: värmeslag och solsting, svimning till följd av värme; värmekramper, värmeutmattning på grund av bristande svettning; värmeutmattning på grund av saltförlust; övergående värmetrötthet; värmeödem.

text: Lägre nivåer av värmebelastning yttrar sig vanligen i endast lättare symptom av typen obehag eller hudrodnad. Ju kraftigare eller långvarigare värmebelastningen är, desto starkare kommer reaktionerna i kroppen att bli. Bl.a. koncentreras en stor del av blodcirkulationen till huden, och den tillgängliga blodvolymen tenderar att samlas i nedre delen av kroppen, speciellt i benen. Blodflödet går därmed i allt mindre utsträckning till hjärnan. Den därigenom åstadkomna syrebristen kan framkalla yrsel och svimning liksom illamående.

text: Svettningen åtföljs av saltförlust, vilket nedsätter muskelfunktionen och ger svaghetskänsla vid muskelarbete. Vätskeförlust genom svettning leder till stegrad intensitet hos kroppens fysiologiska reaktioner på värmebelastning, avläsbara i t.ex. ökande pulsfrekvens och kärntemperatur, vilket ger upphov till ännu lägre värmetolerans. Denna skadliga växelverkan börjar redan vid en vätskeförlust kring en liter, och kan om den tillåts fortsätta leda till kramper, förvirring, medvetslöshet genom cirkulationskollaps och, i extrema fall, död.

text: Värmeexponering kan leda till sänkt vakenhetsgrad, som i vissa verksamheter indirekt kan öka risken för olycksfall.

text: AFS 1997:2

text: Kommentarer till vissa paragrafer

text: Till 1 §

text: Metoden i dessa föreskrifter för bedömning av värmebelastning är främst tillämplig på rörligt kroppsarbete i industrilokaler med stark värme och hög luftfuktighet utfört i arbetskläder, som upplevs som temperaturmässigt bekväma.

text: Värmeindex-metoden kan inte användas för arbetsmiljöövervakning med avseende på ögonskada av infraröd strålning (s.k. katarakt; se vidare Kommentaren till 2 §), däremot för övriga eventuellt skadliga värmeeffekter i sådan miljö.

text: Exempel på arbeten där föreskrifterna är tillämpliga

text: Kontinuerliga arbeten

text: Regelbundet, dagligt arbete - särskilt om arbetet är fysiskt tungt - på arbetsplatser med värmealstrande processer, speciellt inom tung metallindustri samt viss tillverkningsindustri är typiska exempel på föreskrifternas tillämpningsområde. Detta gäller också arbetsplatser med ugnar för smältning och gjutning av material som metaller och glas, förvärmnings- och värmebehandlingsugnar, varmvalsverk och torkningsutrymmen vid papperstillverkning. Andra berörda arbeten är framställning och bearbetning av kemiska ämnen, arbete i vissa restaurangkök, bageriarbete, tvätteriarbete, skorstensfejning, arbete i trätorkar samt visst arbete i växthus.

text: Speciella och tillfälliga arbeten

text: Ugnsrengöring i glasbruk, med ugnstemperaturer på 100C eller mer.

text: Vissa processer under livsmedelshantering t.ex. jäsningsprocesser.

text: Yrkesförare

text: Det finns i arbetslivet yrkesförare av fordon och maskiner, som i vissa klimatförhållanden kan uppleva stora besvär av värme. Risken för överskridanden av högsta tillåtna värde för tidsvägt värmeindex på grund av värme från motorer i kombination med solstrålning är liten, om befintliga ventilationsmöjligheter utnyttjas.

text: Arbeten för vilka föreskrifterna inte är tillämpliga

text: Arbeten där solstrålning är den helt övervägande orsaken till värme-

text: belastning

text: Exempel på sådana arbeten - där alltså föreskrifterna inte är tillämpliga - är lättare utomhusarbeten utan värmealstrande teknisk anordning eller farligt ämne såsom lättare former

text: AFS 1997:2

text: av trädgårdsarbete, skogsarbete och gatuarbete. Inomhusarbeten av detta slag är kontorsarbete samt många arbeten i förarhytter såsom lyftkran och travers. Anledningen till att utesluta dessa arbeten är att man av erfarenhet vet att i dessa lätta arbeten kommer man så gott som aldrig, oberoende av yttre faktorer, att nå upp till en värmebelastning som kan innebära någon risk. Det finns därför normalt ingen anledning att bestämma värmeindex i dessa fall.

text: Komfortaspekter dvs effekter av värme och kyla som inte är fysiologiskt skadliga men som kan påverka vakenhetsgrad, välbefinnande och prestationsförmåga beaktas i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om Arbetslokaler (

text: AFS 1995:3

text: ) och i Socialstyrelsens allmänna råd om termiskt inomhusklimat, 1988:2.

text: Räddningstjänst

text: Räddningstjänst har undantagits från tillämpningen av föreskrifterna, eftersom sådant arbete måste utföras trots värmebelastning. Dessutom är bestämning av värmeindex vanligen inte möjlig vid denna typ av arbete. Vidare utförs räddningsarbete ofta i skyddskläder, vilket gör att värmeindexmetoden inte är tilllämpbar. För rök- och kemdykning finns bestämmelser i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om rök- och kemdykning (

text: AFS 1995:1

text: Till 2 §

text: Planeringen för värmebelastande arbete bör omfatta en kartläggning av de klimatfaktorer, som är av betydelse för arbetstagares förmåga att tåla värmebelastande arbete. Ett handlingsprogram, som skall kunna tillämpas vid behov, bör fastslås. Principen bör vara att vid tveksamhet göra nya mätningar och bedömningar.

text: Genom åtgärderna i nedanstående Tabell 3 kan samtliga skadliga effekter av värmebelastning undvikas.

text: AFS 1997:2

text: Tabell 3. Organisatoriska, tekniska och medicinska åtgärder som kan vidtagas mot skadlig inverkan av värme.

text: 1. Organisatoriska åtgärder

text: Vid samtliga överskridanden Sänkning av arbetstakten. Ökning av paustiden per arbetstimme Begränsning av den totala arbetstiden.

text: 2. Tekniska åtgärder

text: Vid hög lufttemperatur Ökning av luftrörelser. (upp till c:a 35C) Vid hög strålningsvärme Sänkning av strålkällans temperatur. Isolering och/eller avskärmning av strålkällan. Användning av värmeisolerande eller värmereflekterande skyddsdräkt. Vid hög lufttemperatur och hög Användning av kylda dräkter. luftfuktighet

text: 3. Åtgärder mot besvär

text: Ospecifika obehag. Värmeutslag Undvika värmeexponering. Uttorkning (dehydrering) Vätskeintag. Vila i sval miljö. Yrsel och svimning Ligga ner. Vätskeintag. Värmekramper och värmeslag Snabb avkylning. Vätskeintag. Ambulanstransport till sjukhus.

text: AFS 1997:2

text: Den enklaste och för hälsotillståndet bästa åtgärden vid tillfällig risk för överskridande av högsta tillåtna värde för tidsvägt värmeindex är i de flesta fall en minskning av arbetstakten och/eller en förkortning av vistelsetiden i den varma miljön. En metod för förkortning av arbetstiden i värme är att införa korta pauser eller perioder med lätt aktivitet i svalare miljö. Det senare kan åstadkommas genom tillfällig arbetsrotation. Den nödvändiga vistelsetiden i svalare miljö kan beräknas med hjälp av formel 5 i avsnittet Kommentarer till Bilaga i dessa föreskrifter. Ett annat sätt är, att då det är möjligt, förskjuta arbetstiden mot svalare delar av dygnet.

text: Vid inomhusarbete kan värmebelastningen effektivt minskas eller förebyggas genom sänkning av värmekällans temperatur, flyttning av arbetsplatsen till större avstånd från värmekällan, avskärmning av värmekällor med (eventuellt kylda) skärmar, bättre isolering av värmekällorna samt, vid lufttemperaturer under 35C, användning av fläktar placerade nära arbetstagaren. Fläktar ökar lufthastigheten och därmed värmeavgivning genom svettavdunstning och konvektion. Vid lufttemperaturer över 35C är en ökning av lufthastigheten emellertid mindre lämplig, eftersom värmetillförseln genom konvektion då i stället kan öka.

text: Värmestrålning kan också avskärmas med kläder, speciellt sådana med reflekterande beläggning. Eftersom svettavdunstning vanligen hindras av kläder, kan dock vinsten med detta vara begränsad. Klädedräkten bör väljas så att arbetstagaren får bästa komfort, med hänsynstagande till den individuella värmetåligheten och andra faktorer i arbetet, t.ex. risken för brännskada.

text: Det är önskvärt att minska luftfuktigheten som ett led i reduktionen av värmebelastning och för att underlätta värmeavgivningen genom svettning. Detta kan ske genom att man vidtar åtgärder för att generellt minska förekomsten av vatten och vattenånga i arbetslokalen. Detta innebär också att vattenbegjutning för kylning av strålningsskärmar bör vara inkapslad.

text: Utomhusarbete med värmeexponering från teknisk anordning sker ibland under klimatförhållanden, som gör det svårt att hindra överskridande av högsta tillåtna värde för tidsvägt värmeindex med enbart tekniska åtgärder. En lösning på problemet kan vara en förkortning av arbetstiden per timme (främst genom tillägg av pauser), minskning av längden på arbetspass, minskning av arbetstakt eller förläggning av det huvudsakliga arbetet till mindre varma delar av dygnet.

text: Långsiktiga åtgärder mot skadlig värmebelastning bör baseras på bestämning och analys av "analytiskt värmestressindex", som är ett mått på det s.k. nödvändiga svettningsbehovet (SR). Denna metod (vars engelska term är "required sweat rate", SWreq) rekommenderas, därför att den till skillnad från värmeindex-metoden ger information om olika klimatfaktorers individuella bidrag till värmebelastningen. Härigenom kan värdefulla upplysningar erhållas om vilka miljöförändringar som kan förväntas få största effekt. Svettningsanalysen tar hänsyn till en full värmebalansekvation, där också bl.a. luftfuktighet, lufthastighet och, i viss mån, klädsel ingår.

text: SR-metoden beskrivs i den internationella standarden ISO 7933 (1989), "Hot environments. - Analytical determination and interpretation of thermal stress using calculation of required sweat rate." Denna standard syftar också till att (a) ange åtgärder för att förhindra att

text: AFS 1997:2

text: kärntemperaturen hos en frisk person i god fysisk kondition (utan värmeisolerande skyddskläder) stiger till skadlig nivå eller att vätskeförlusten blir för stor; (b) att rekommendera maximal exponeringstid för att undvika negativa effekter av stark värmeexponering.

text: Till 3 §

text: Exempel på arbeten som avses i denna paragraf är isolering av hetvattenledningar i byggnader, arbete i torkutrymmen under pappersmaskiner samt murnings- och reparationsarbete i ugnar.

text: Till 4 §

text: Det är viktigt för förmågan att uthärda värme att kroppens vätskebalans upprätthålls. Vätskebrist försvårar väsentliga kroppsfunktioner och behöver kompenseras för att inte ge en alltför stor påfrestning på organismen. Eftersom stora vätskeförluster sker vid svettning, är det viktigt att kroppens vätskemängd hålls på tillräckligt hög nivå i värmebelastande miljöer. Törst ger inte tillräcklig information om hur stor mängd vätska som måste ersättas och släcks dessutom med en relativt liten mängd vatten. I starkt värmebelastande arbete behöver därför vätskebehovet regleras på ett mer aktivt sätt än det som är möjligt enbart genom reaktionen på törstkänsla. Det är viktigt att arbetstagarna känner till behovet av att dricka även om törstkänsla saknas.

text: Arbetsförmågan sedd som enbart muskelprestation kan i stor utsträckning bibehållas opåverkad under förutsättning att vätsketillgången möjliggör en bevarad värmebalans. Uthålligheten i ett arbete reduceras däremot under fortsatt värmebelastning, främst på grund av otillräcklig blodcirkulationskapacitet.

text: I svensk arbetsmiljö behöver drycken endast i undantagsfall innehålla en extra mängd salter (elektrolyter) för att motverka förluster genom svettning. Eftersom vätska med salter kan öka värmetåligheten något mer än enbart vatten, kan det emellertid under långa, sammanhängande arbetspass under extremt varma klimatförhållanden vara lämpligt att tillsätta litet koksalt. Läskedrycker eller sportdrycker är effektiva för samma ändamål. För arbetstagare som av medicinska skäl har rekommenderats saltrestriktion i dieten kan det vara lämpligt med en läkarundersökning avsedd att bedöma lämpligheten för värmebelastande arbete. Läkaren bör informera om de speciella svårigheter i samband med värmebelastande arbete, som kan vara förknippade med en sådan saltrestriktion.

text: Till 5 §

text: Helt värmeisolerande eller värmereflekterande dräkter liksom speciella skyddskläder använda vid t.ex. kemikaliebekämpning och inom kemikalisk tillverkningsindustri förhindrar eller försvårar att överskottsvärme avges genom svettavdunstning. Detta gör att värmeindexmetoden inte kan användas vid sådant arbete.

text: AFS 1997:2

text: Risk för ögonskada

text: Grumling av ögats lins, så kallad katarakt eller grå starr, är ett vanligt tillstånd bland äldre. Värmestrålning och annan optisk strålning med kraftig intensitet i våglängdsområdet upp till 1200 nm kan öka riskerna för detta. Svensk forskning har visat att arbetare vid järnverk, stålverk och glasbruk, som arbetat lång tid vid ugnar och vid smältor från ugnarna drabbas av katarakt i en betydligt större omfattning än vad som är normalt i befolkningen. Riskerna ökar när den infraröda komponenten dominerar över det synliga ljuset pga att de naturliga skyddsreflexerna mot för starkt ljus då fungerar sämre. Katarakten utvecklas gradvis och brukar ge mer betydande synnedsättning först i de högsta åldrarna efter ålderspensionering.

text: Glasögon av alla slag (som utgör ett hinder för IR-strålningen att nå ögat) förhindrar linsförändringarna, och detta gäller naturligvis också strålningsavskärmningar avsedda att skydda mot värmeskador. Föreskrifter om lämplig, typprovad och märkt skyddsutrustning mot bl a ögonskador finns i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om Utförande av personlig skyddsutrustning (

text: AFS 1996:7

text: ). När det gäller användningen av personlig skyddsutrustning finns det föreskrifter i

text: AFS 1993:40

text: Till 6 §

text: Värmetålighet

text: Förmågan att utan svårigheter och störningar i olika organfunktioner utstå värmeexponering benämns värmetålighet. Avvikelser från normal värmetålighet gör att besvär hos vissa individer kan börja uppträda redan vid en höjning av kärntemperaturen över cirka 38C, men det är omöjligt att ange ett allmänt samband mellan kärntemperaturen och den individuella värmetåligheten.

text: Reducerad värmetålighet - som ökar risken för värmeskador - beror främst på nedsatt svettningsförmåga, eftersom värmeavgivningen från huden genom svettavdunstning därmed är minskad. Svettningsförmågan bestäms till stor del av hjärtats kapacitet att föra blod till huden. Genom svettningen uppkommer en vätskeförlust, som måste kompenseras genom tillförsel av dryck.

text: Åkommor i hjärt-kärl-systemet, som ger nedsättning av blodflödet till huden, försämrar värmetåligheten. På grund av den reducerade cirkulationskapaciteten är värmetåligheten sämre också hos personer med dålig kondition. Värmetåligheten nedsätts också vid njuråkommor, kraftig övervikt, användning av vissa mediciner (t.ex. mot diabetes och förhöjt blodtryck) och hög alkoholförbrukning. Den ökning av kärntemperaturen (feber), som sker vid t.ex. infektion, kan göra att skadliga effekter av värmebelastande arbete lättare uppkommer. Om arbetstagaren anser sig tillfälligt eller varaktigt oförmögen att utföra ett arbete, som kan innebära värmebelastning, bör detta anmälas till arbetsgivaren.

text: Värmebetingad hudirritation innebär förändrad blodcirkulation i huden, vilket kan befrämja uppkomsten av vissa hudåkommor.

text: Värmetåligheten är i viss mån åldersberoende och kan förväntas vara något nedsatt hos en del personer över 45 år. Det finns undersökningar som antyder, att kvinnor allmänt skulle ha

text: AFS 1997:2

text: något mindre värmetålighet vid extrema belastningar än män, vilket kan bero på att kvinnorna i de undersökta grupperna har haft lägre fysisk arbetsförmåga. Vid samma arbetsförmåga och i övrigt lika arbetsvillkor förefaller det emellertid inte finnas någon väsentlig skillnad i värmetålighetsnivå mellan könen.

text: Föreskrifterna avser att skydda även mindre värmetåliga individer mot skador av exponering för stark värme. Vid graviditet är värmetåligheten naturligt minskad, eftersom fostrets försörjning med syre kräver ett ökat utnyttjande och därmed större risk för överskridande av kvinnans cirkulationskapacitet. Detta gäller speciellt senare delen av graviditeten och i stående arbetsställningar.

text: Risker för fostret vid en höjning av den djupa kroppstemperaturen över en viss nivå under de första 2-3 graviditetsmånaderna har diskuterats, men det saknas säker information om i vilken utsträckning en sådan höjning kan ske vid värmebelastande arbete.

text: Värmeträning

text: De funktioner i kroppen, som syftar till att anpassa hudcirkulationen och svettningen till omgivningstemperatur och till värme bildad vid energiomsättningen, visar betydande anpassbarhet. Denna anpassning, s.k. "värmeträning", resulterar i ökad värmetålighet.

text: I ett värmebelastande arbete, där det föreligger risk för överskridande av högsta tillåtna värde för tidsvägt värmeindex kan arbetstagaren behöva några dagars värmeträning. Detta gäller efter en frånvaro från värmebelastande arbete under längre tid, som vid en treveckors semester, liksom då en person för första gången påbörjar sådant arbete. Även om full effekt uppnås först efter 8-10 dagar, kan en avsevärd värmeträning åstadkommas genom att tiden i värmebelastande arbete under dagarna 1-3 begränsas till 30 %, 50 % resp. 80 % av den tilltänkta arbetstiden.

text: Till 7 §

text: Informationen till arbetstagare med värmebelastande arbete bör minst omfatta: (a) de hälsorisker som kan föreligga i värmebelastande arbete, (b) möjliga och nödvändiga åtgärder vid värmebelastning, (c) nödvändigheten att genom tillräckligt vätskeintag förhindra uttorkning samt (d) betydelsen av värmetålighet och vikten av värmeträning.

text: Det är angeläget att informationen till arbetstagarna utformas med tanke på eventuella språksvårigheter och socio-kulturella faktorer i övrigt.

text: AFS 1997:2

text: Kommentarer till Bilaga

text: Tekniska aspekter på klimatbedömning

text: En korrekt bedömning av förutsättningarna för att hålla arbetstagarens värmebalans inom normala gränser kräver hänsynstagande till omgivningstemperatur, värmestrålning, lufthastighet och luftfuktighet. Enbart lufttemperatur är inte tillräcklig, eftersom den inte tar hänsyn till förekomsten av värmestrålkällor och inverkan av fuktighet i förening med luftrörelser. Högre luftfuktighet minskar kroppens förmåga att avge värme genom svettavdunstning. Direkt strålning från värmekällor uppvärmer alla föremål, inklusive människans kropp, i förhållande till ytstorlek. Temperatur avläst på en vanlig (torr)termometer representerar därför inte den värmemängd, som tas upp av en person arbetande i en sådan miljö.

text: Den här använda principen för användning av värmeindex vid bedömning av värmebelastning bygger på en statistisk utvärdering av data från fysiologiska undersökningar av personer, som arbetar i olika miljöer och har bl.a. fördelen att vara lättanvänd. Våt- och globtemperaturerna mäts under en representativ tidsperiod på den plats där arbetet sker, och metoden tar hänsyn till det aktuella arbetets tyngd. Härigenom avspeglas den kombinerade effekten av metabolisk värme och värmetillförsel utifrån samtidigt som exponeringstiden beaktas.

text: Värmeexponerande arbete är ibland så kortvarigt eller så varierande med avseende på exponering att det inte går att rättvisande bedöma värmebelastningen med värmeindex, t.ex. inom försvars-, polis-, brand- eller räddningstjänst.

text: Det kan vara lämpligt att det lokala sambandet mellan värmeindex och olika meteorologiska förhållanden studeras genom serier av mätningar vid olika tillfällen under året.

text: Om de yttre förhållandena på arbetsplatsen inte ändras och arbetet fortgår under minst en timme räcker det med en mätning av WBGT och det tidsvägda medelvärdet (WBGTvägt) för en timmes representativt arbete blir lika med detta värde.

text: Ett vanligt fall är att man har 2 st olika arbetssituationer. För detta fall förenklas formel 3 i bilagan till

text: = formel 4

text: där index 1 och 2 representerar de två olika arbetssituationerna.

text: Även om flera arbetssituationer med olika värmeindex förekommer under arbetspasset kan man, för att göra en första bedömning av risken för värmebelastning, gå in i tabell 1 i bilagan för aktuell arbetsintensitet med det högsta värdet på värmeindex som förekommer under arbetspasset. Om det högsta tillåtna värde på värmeindex som då erhålles är högre än det högsta värdet på värmeindex som förekommer under arbetspasset så föreligger ingen risk för värmebelastning och ingen tidsvägning av värmeindex behöver göras.

text: AFS 1997:2

text: När arbetsintensiteten ändras under ett arbetspass kan man som första åtgärd gå in i Tabell 1 för den högsta aktivitetsklass som förekommer under arbetspasset och läsa av högsta tillåtet tidsvägt värmeindex för detta fall. Om det högsta värmeindex som förekommer under arbetspasset är lägre än detta värde så är säkerhetsmarginalerna gentemot värmebelastning tillräckligt stora. Arbetet kan fortsätta utan risk för värmebelastning och ingen tidsvägning av vare sig värmeindex eller arbetsintensitet behöver göras.

text: Mätutrustning

text: Värmeindex registreras i enlighet med de tekniska specifikationerna i den svenska standarden SS-EN 27 726 genom registrering med hjälp av följande temperaturgivare:

text: 1. En termometer, vars cylindriska, långa sensordel omges av en ständigt vattenfuktad väv för registrering av den "naturliga våttemperaturen". (Denna term är i den engelska texten till den svenska standarden SS-EN 27 243 benämnd "natural wet bulb temperature".) 2. En termometer placerad i centrum av en sfär med tunna väggar, starkt värmeabsorberande yta och 150 mm diameter för registrering av "globtemperaturen" (engelska: "globe temperature"). Genom sina värmeabsoberande och värmeledande egenskaper ger denna termometer en god uppskattning av den genomsnittliga temperatur, som åstadkoms genom strålning från olika källor. 3. Under utomhusarbete i direkt solbelysning görs en kompletterande mätning av omgivningens "lufttemperatur" (engelska: "dry bulb air temperature") med en konventionell termometer, som skyddas från direkt solbelysning eller annan värmestrålning. Termometern skall vara placerad så att luftrörelser runt termometern inte hindras.

text: Annan mätutrustning kan användas, om den kalibreras enligt specifikationerna i SS-EN 27 243.

text: Med vissa typer av instrument kan ett rättvisande värde på WBGT inte erhållas på kortare tid än 20 min. Vid tillgång till utrustning, som medger kontinuerlig mätning av värmeindex, erhålles ett vägt medelvärde genom integrering av registreringen över en mätperiod av 1 timme.

text: Mätprotokoll från klimatbedömning

text: Vid all klimatbedömning på arbetsplatser bör protokoll föras över mätningar och inblandade personer. Protokollen bör innehålla: namn på de personer som utfört och är ansvariga för mätningarna; mätställe (fabrik, avdelning, arbetsställe); antal personer som sysselsätts i lokalen vid mätningarna samt deras ålder, kön, fysiska aktivitet i arbetet och klädedräkt; datum och klockslag; torrtemperaturen utomhus; använda instrument (märke, typ, modell, speciella egenskaper, eventuella fel); skiss över arbetsplatsen med angivande av mätpunkter; uppgift om maskiner, placering av maskiner och utrymmen för olika aktiviteter; beskrivning av uppvärmningssystem och anordningar för ventilation och belysning samt deras funktionella skick; produktionens omfattning; mätresultat med uppgift om mätnoggrannhet; tolkning av mätresultaten.

text: AFS 1997:2

text: Val av aktivitetsklass för bestämning av högsta tillåtna värde för tidsvägt värmeindex

text: Valet av aktivitetsklass kan baseras på nedanstående beskrivningar av typarbeten. Beskrivningarna kan ibland vara svåra att identifiera med de aktuella arbetena. Detta förhållande gör det då angeläget med fortlöpande bedömningar av värmebelastningen i det aktuella arbetet. En säkrare klassindelning kan åstadkommas genom en bestämning av den metaboliska värmeproduktionen i olika aktiviteter enligt metoder angivna i den svenska standarden SS-EN 28 996, "Ergonomi - Bestämning av metabolisk värmeproduktion (ISO 8996:1990)".

text: Kategoriseringen baseras på genomsnittliga förhållanden över längre tid i olika typsysselsättningar och beaktar därför inte eventuella aktivitetstoppar. Den omfattar inte heller strålning från värmekällor eller andra miljöfaktorer. Klädselns egenskaper kan vara avgörande för inverkan på kroppstemperaturen av värmebelastande arbete. Utgångspunkten för tillämpningen av dessa föreskrifter med avseende på aktivitetsklasser är att klädsel valts så att största möjliga komfort uppnåtts.

text: Aktivitetsklass 1

text: Kontorsarbete, maskinskrivning, sömnad, arbete med lätta handverktyg i sittande eller stående. Lätt monterings- och plockningsarbete. Normal personbils- och truckkörning. Arbete med fotkontakt eller pedal. Lätt promenad.

text: Aktivitetsklass 2

text: Kontinuerligt arbete med händer och armar, lätt verkstads-, byggnads- eller skogsarbete med kontinuerligt upprepade förändringar av kroppsläge (böjning, vridning m.m.), materialbearbetning med medeltunga verktyg. Detta omfattar, t.ex. spikning och filning, arbete med tryckluftshammare, montering och slipning av tungt material, krattning, frukt- och grönsaksplockning, att skjuta eller dra lättare kärror, körning av lastbil, traktor eller vägmaskin. Hastig promenad.

text: Aktivitetsklass 3

text: Tungt manuellt arbete med eller utan verktyg. Arbete med förflyttning av tunga föremål. Detta omfattar grävarbete och liknande, sågning, huggning och hyvling av virke, att skjuta eller dra tunga kärror, arbete med slägga, sten- och plattläggning, att bryta gjutformar. Mycket hastig promenad, lätt joggning.

text: Aktivitetsklass 4

text: Som i aktivitetsklass 3 men i högt till maximalt tempo. Gång uppför trappor, klättring i stegar eller ställningar med bördor. Orienteringslöpning.

text: AFS 1997:2

text: Aktivitetsklasserna 3 och 4 tar, till skillnad från standarden SS-EN 27 243, inte upp speciella (lägre) högsta tillåtna värden för värmeindex för lokaler utan luftrörelser. Anledningen till denna avvikelse är att sådana situationer är mycket sällsynta, eftersom personer som utför arbete hänförligt till dessa klasser vid sin aktivitet skapar luftrörelser kring sig själva.

text: De angivna värdena på effektutveckling har beräknats med utgångspunkt från studier av syreförbrukning under arbete. I den mån sådana data finns, kan de med fördel användas för val av kategori i stället för de mera schematiska uppgifterna om typarbete. Den normerade kroppsyta, som effektvärdena i Bilagans Tabell 1 hänförts till, gäller män och är 1,8 m .

text: Exempel på bestämningar av värmeindex och tillämpligt högsta tillåtna värde på tidsvägt värmeindex

text: Exempel 1: Kontinuerligt arbete med konstant arbetsintensitet på en varm plats

text: En pappersarbetare arbetar under hela sitt arbetspass med en arbetsintensitet som motsvarar en måttlig arbetstyngd (aktivitetsklass 2). Arbetspassets längd överstiger en timme. Personen är värmetränad. WBGT mäts upp på den plats som arbetaren befinner sig på under arbetspasset och visar sig vara 25C.

text: Eftersom arbetet fortgår längre än en timme blir WBGTvägt lika med detta uppmätta värde på WBGT dvs 25C.

text: För att få reda på högsta tillåtna värde för värmeindex går man in i tabell 1. Man väljer raden med aktivitetsklass 2 och kolumnen för "person med värmeträning" under "högsta tillåtna värde för tidsvägt WBGT". Man får då fram högsta tillåtna värde på tidsvägt värmeindex till 28C.

text: Eftersom uppmätt WBGTvägt (=25C) är lägre än högsta tillåtna värde för WBGTvägt (=28C) kan arbetet fortgå utan risk för skadlig värmebelastning.

text: Exempel 2: Arbete med samma arbetsintensitet på dels en varm plats och dels en sval plats

text: En värmetränad glasbruksarbetare arbetar 20 min per timme vid en glasugn där WBGT uppmäts till 30C och 40 min per timme med annat arbete i en svalare miljö där WBGT mäts upp till 22C. Arbetsintensiteten är måttlig (aktivitetsklass 2) och ungefär lika hög under hela arbetspasset.

text: AFS 1997:2

text: Eftersom det gäller 2 st arbetssituationer så blir N=2 och formel 4 i kommentarer till bilagan kan användas för att beräkna WBGTvägt.

text: WBGT1 = 30C, t1 = 20 min WBGT2 = 22C, t2 = 40 min t1 + t2 = 20 min + 40 min = 60 min

text: WBGTvägt = (30·20 + 22·40)/(20+40) = 24,7C

text: Använd tabell 1. Gå in i raden med aktivitetsklass 2 och i kolumnen för värmetränad person. Ur tabellen fås då att under de givna förhållandena blir högsta tillåtna värde för WBGTvägt = 28C Eftersom det beräknade WBGTvägt är lägre än det högsta tillåtna så kan arbetet fortsätta utan risk för skadlig värmebelastning för arbetaren.

text: Exempel 3: Arbetsintensiteten varierar i en varm miljö

text: Vid en plötslig värmebölja och under en mycket varm och fuktig dag med starkt solsken blir man tvungen att under stark tidspress utföra vissa arbeten i ett växthus. Arbetet gäller grävning i samband med vissa ombyggnader och kan anses motsvara aktivitetsklass 3. Arbetet organiseras så att två personer turas om med att gräva under 30 min och sedan arbeta i samma miljö med lättare växthusarbeten (aktivitetsklass=1) under 30 min. WBGT mäts upp till 27C. De inblandade arbetarna är värmetränade.

text: WBGTvägt blir lika med 27C. För att få reda på tillämpligt högsta tillåtna värde på tidsvägt värmeindex bestämmer man nu ett tidsvägt medelvärde för arbetsintensiteten. Eftersom vi inte har några exakta värden på effektutvecklingen använder vi medelvärdet av effektutvecklingen (kolumn 4 i Tabell 1) för respektive arbetstyngd (aktivitetsklass) för att beräkna tidsmedelvärdet av arbetsintensiteten. Vi gör på samma sätt som när vi beräknade WBGTvägt ovan.

text: Använd förkortningen AI för arbetsintensitet.

text: AI1=97 W/m , t =30 min 1 AI2=230 W/m , t2=30 min t1 + t2 = 30 min + 30 min = 60 min

text: AIvägt=(97·30+230·30)/(30 + 30)=163,5 W/m2

text: Den tidsvägda arbetsintensiteten motsvarar alltså aktivitetsklass 2. Vi använder detta värde för att välja rad i tabell 1 och väljer sedan kolumnen för person med värmeträning. Högsta tillåtna WBGTvägt i detta fall blir 28C medan uppmätt WBGTvägt var 27C. Dvs ingen risk för skadlig värmebelastning föreligger. Om en person med värmeträning ensam skulle utföra 2 samma hårda arbete (aktivitetsklass=3, 230 W/m ) i denna miljö så skulle högsta tillåtet värde på värmeindex bli 26C. Eftersom WBGTvägt är större än detta värde skulle risk för skadlig

text: AFS 1997:2

text: värmebelastning föreligga i detta fall och arbetet skulle enligt denna föreskrift inte vara tillåtet att utföra på detta senare sätt.

text: Beräkning av nödvändig vistelsetid i svalare miljö vid överskridande av högsta tillåtna värde för tidsvägt värmeindex

text: Om värmeindex på arbetsplatsen överskrider högsta tillåtna värde för tidsvägt värmeindex, och man vill lösa problemet genom att införa vistelse i svalare omgivning med samma arbetsintensitet, kan vistelsetiden i den svalare miljön beräknas med hjälp av följande formel:

text: WBGTvarm - WBGTmax vistelsetidens längd = 60 formel 5 · WBGT - WBGT varm sval

text: där WBGTmax är tillämpligt högsta tillåtna värde för tidsvägt värmeindex för den aktuella arbetsintensiteten, WBGTsval uppmätt värmeindex i den svalare miljön, och WBGTvarm uppmätt värmeindex i den varma zonen. Exempel: Högsta tillåtna värde för tidsvägt värmeindex för aktuell aktivitetsnivå = 28C; uppmätt värmeindex i den varma zonen = 33C; värmeindex i den svalare miljön = 18C. Med formel 5 beräknas vistelseperiodens längd till 20 min per timme. Om arbetsaktiviteten i den svalare miljön är lägre (t.ex. vila) än i den varma zonen kan formeln användas för att få en ungefärlig uppskattning på den nödvändiga vistelsetiden i den svalare miljön, men formeln kommer då att ge en större säkerhetsmarginal genom att ge en något längre vistelsetid i den svalare miljön än vad som egentligen är nödvändigt för att uppfylla föreskriftens villkor.

text: AFS 1997:2

text: Ordlista

text: aktivitetsklass

text: Används i dessa föreskrifter för att kategorisera arbetsintensitet. Klasserna beskrivs med hjälp av två olika variabler: energiomsättning i W/m och "arbetstyngd". Den sistnämnda bedöms med ledning av en beskrivning av typiska arbetsuppgifter och statistiska data från undersökningar av sambandet mellan arbete och energiomsättning.

text: dehydrering

text: Ett tillstånd av uttorkning, som orsakas av att celler och organ i kroppen förlorar vätska t.ex. genom svettning samtidigt som förlusten inte kompenseras genom tillräcklig mängd dryck. Dehydrering leder till en minskning av den fysiska arbetskapaciteten: en person på 75 kg som svettas 1,5 l får en vätskeförlust på cirka 25 % och kan förväntas förlora 20 % av sin prestationsförmåga.

text: energiomsättning

text: Omvandlingen i kroppen av kemisk energi (vanligen hämtad från födan) till värme och mekaniskt arbete. Den totala effekten av all energiproduktion i kroppen (energiomsättningshastigheten) anges i watt per kvadratmeter kroppsyta (W/m ). En del av energin omvandlas utanför kroppen till mekanisk energi (mekanisk eller "yttre" effekt) i form av kroppsrörelser.

text: fysiologi

text: Läran om kroppsfunktioner. Sammanfattar de biologiska, kemiska och fysikaliska mekanismer, som ingår i olika organfunktioner, t.ex. andningsfysiologi (upptag av syrgas i lungorna, passage av syrgas genom lungvävnadens väggar till och från blodet, och avgivande av koldioxid genom utandning), hjärt- och kärlfysiologi (pumpning och cirkulation av blod genom blodomloppets olika delar, passage av blod till och från olika organ, mekanismerna för avgivning av syrgas till kroppens organ och vävnader, syrgasens användning i dessa, blodkärlens funktioner som ett led i närings- och syrgasförsörjningen till vävnaderna, etc).

text: globtemperatur

text: Mäts med en temperaturgivare placerad i centrum av en sfär med tunna väggar, starkt värmeabsorberande yta och vissa dimensioner (se Kommentarer till Bilaga). Ingår i bestämningen av WBGT.

text: heat stress index

text: En term som förekommer i den engelska texten till den svenska standarden SS-EN 27 243 och som motsvarar den i dessa föreskrifter använda termen "värmeindex". Värmebelastning (se detta ord) kan leda till skadlig effekt av en värmeexponering, som medför upplagring av värme i kroppen. Terminologins uppbyggnad kan alltså sammanfattas i satsen: "Vid

text: AFS 1997:2

text: exponering för stark värme kan det i kroppen ske en nettoupplagring av värme (värmebelastning), som bedöms med hjälp av värmeindex."

text: infraröd strålning

text: Elektromagnetisk strålning inom våglängdsområdet 780 nm - 1 mm. 1 nm = 1 miljondels millimeter.

text: ISO

text: Ursprungligen en förkortning av International Standards Organization. Det officiella namnet på detta organ är numera International Organization for Standardization, men förkortningen ISO har behållits oförändrad.

text: komfort

text: De klimatförhållanden, som gör att miljön upplevs som varken för kall eller för varm, sammanfattas i termen "komfortzon". Denna utgör vanligen ett brett område av temperaturer och andra klimatfaktorer (som luftfuktighet och lufthastighet), till vilka man kan anpassa sig med hjälp av lämplig klädedräkt eller på annat sätt. Upplevelsen av klimatkomfort är beroende också av psykologiska och medicinska faktorer och varierar därför kraftigt mellan olika personer.

text: Bedömning av komfort i olika klimatförhållanden kan göras med den metod, som anges i den internationella standarden SS EN ISO 7730. Studier av stillasittande försökspersoner i kontorsarbete med normal inomhusklädsel visade, att färre än 10 % var otillfredsställda med lufttemperaturer från omkring 22 till cirka 26C. Dessa värden gäller sommartid och små lufthastigheter (<0,25 m/s).

text: Att betingelserna för komfort är uppfyllda betyder dock inte att miljön är "termoneutral", som har en särskild definition (se detta ord).

text: De här presenterade föreskrifterna baseras främst på människans förmåga att utan skadliga effekter uthärda värmeexponering och inte på komfort eller negativ inverkan på arbetsprestationen.

text: konvektion

text: Överföring av värmeenergi från strömmande omgivande luft till luftskiktet vid hudytan kallas för konvektion och kan ske om omgivningens lufttemperatur är högre än hudtemperaturen. Om hudtemperaturen istället är högre än temperaturen i omgivande strömmande luft, kan en värmetransport ske i motsatt riktning, från huden till omgivande luft. Luftrörelser vid lufttemperaturer lägre än 35C kan underlätta värmeavgivning från kroppen genom konvektion och underlättar även svettningen. Synonym: strömning.

text: kärntemperatur

text: Temperaturen i de djupare liggande delarna av bålen och huvudet, t.ex. i det blod, som

text: AFS 1997:2

text: strömmar genom stora kroppspulsådern. Mäts vanligen som rektaltemperatur (temperaturen i ändtarmen) men kan vid laboratorie-experiment också med tillfredsställande precision uppskattas med hjälp av en temperaturgivare nedförd i matstrupen. Synonym: djup kroppstemperatur.

text: luftfuktighet

text: Mäts som mängden vattenånga i luften i g/kg torr luft eller som vattenångans partialtryck i Pa. Den relativa luftfuktigheten definieras som det procentuella förhållandet mellan den uppmätta vattenångan i omgivningsluften och den största mängd vattenånga, som kan finnas där vid den rådande lufttemperaturen.

text: lufthastighet

text: Luftens strömningshastighet i förhållande till en mätpunkt på kroppsytan. Vid bedömning av exponering för klimatfaktorer anges den som medelhastigheten i m/s under 3 minuters mätning.

text: mekanisk effekt

text: Se energiomsättning och metabolisk värme.

text: metabolisk värme

text: Värme bildad i kroppen vid energiomsättningen. En mindre del av den metaboliska värmen omvandlas till mekanisk effekt i form av kroppsrörelser. Metabolisk värme kan bestämmas genom metoder angivna i den internationella standarden SS-EN 28 996, "Ergonomi - Bestämning av metabolisk värmeproduktion (ISO 8996:1990)".

text: AFS 1997:2

text: medelstrålningstemperatur

text: Medelvärdet av temperatur mätt i flera olika riktningar, en parameter som kan användas vid termisk värdering av en arbetsplats. Den utgörs av ett viktat medelvärde av temperaturen hos omgivande ytor och beror på individens position i förhållande till dessa.

text: svettningsintensitet

text: Vid all svettning, den märkbara och den "osynliga" (som ständigt pågår utan att vi lägger märke till den), avdunstar vatten från huden, vilket medför värmeavgivning. Vid fysiologisk bedömning av värmetålighet utförs bl.a. en analys av en persons förmåga till avdunstning av värme genom svettning ställd i relation till vad klimatförhållandena kräver för att värmebalansen skall kunna upprätthållas. Detta beskrivs i den internationella standarden ISO 7933 (1989), "Hot environments. - Analytical determination and interpretation of thermal stress using calculation of required sweat rate".

text: termoneutral miljö

text: En miljö med lufttemperatur kring 20-25C och relativ fuktighet 30-50 %.

text: lufttemperatur

text: Mäts med en konventionell termometer, som är skyddad från direkt solbelysning eller annan värmestrålning, och som är placerad så att luftrörelser runt termometern inte hindras.

text: våttemperatur

text: Mäts med en 30 mm lång, cylindrisk temperaturgivare med diametern 6 mm, som omsluts av en ständigt fuktig bomullsstrumpa. Givaren kommer att avkylas i proportion till avdunstningen från strumpan. Naturlig våttemperatur (som används vid bestämning av WBGT enligt dessa föreskrifter) innebär att det saknas strålningsskydd och att luften strömmar naturligt kring givaren. Psykrometrisk våttemperatur registreras då sensorn är strålningsskyddad och ventilerad. (Se även Kommentarer till Bilaga.)

text: värmebalans

text: Ett tillstånd då den metaboliska värmen, minskad med mekanisk effekt, samt värme tillförd utifrån uppvägs av avgiven värme.

text: värmebelastning

text: Upplagring av värme i kroppen genom bristande avgivning av överskottsvärme som kan leda till skadlig påfrestning på kroppen.

text: AFS 1997:2

text: värmeexponering

text: Det förhållandet att en person utsätts för värme. Med "stark värme" avses i dessa föreskrifter vanligen sådan värme, som kan resultera i värmebelastning.

text: värmeindex

text: Används i dessa föreskrifter synonymt med WBGT och med det engelska "heat stress index" (se detta ord). Det utgör ett mått (uttryckt i C) på den belastning, som kroppens fysiologiska funktioner utsätts för genom inverkan av olika klimatfaktorer. WBGT-metoden tar hänsyn till värme producerad genom ämnesomsättningen, värme överförd på olika sätt till kroppen från omgivningen (främst genom värmestrålning och konvektion), samt luftfuktighet och lufthastighet. "Analytiska" metoder baseras på direkta mätningar av fysiologiska funktionsvariabler, som avspeglar kroppens produktion och innehåll av värmeenergi. Värmeindex-metoden, däremot, är enbart "empirisk" och baseras på klimatfaktorer, som genom praktiska undersökningar och experiment visat sig vara statistiskt relaterade till kroppens värmebalans. (Se också "heat stress index" och "värmebelastning".)

text: värmeslag

text: Ett livshotande tillstånd, framkallat av värmebelastning. Det kännetecknas av förvirring, nedsatt eller upphörd svettning och cirkulationskollaps. Om det tillåts fortsätta resulterar det i medvetslöshet och död.

text: värmestrålning

text: Innebär i samband med denna föreskrift vanligen ett flöde av värme till kroppen från en värmekälla i omgivningen genom strålning i de synliga och infraröda frekvensområdena (400 nm-1 mm). Storleken av den strålningsenergi som upptas av kroppen är omvänt proportionell mot den upptagande ytans reflektionsförmåga. Människans hud tar upp praktiskt taget all infallande strålningsvärme. Motsatsen gäller för värmeskyddskläder med blank, ljus yta och hög reflektion.

text: värmeträning

text: En ökning av värmetåligheten genom en acklimatisering till värmeexponering. Den åstadkoms på grundval av både fysiologiska och psykologiska mekanismer.


title: Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om smältning och gjutning av metall samt styrelsens allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Dessa föreskrifter gäller vid smältning och gjutning av metall inberäknat C hantering av, arbete vid och arbete med arbetsutrustning, C hantering av ingående smältmaterial och andra tillsatser, C hantering av slagg, C ämnesbehandling i direkt anslutning till gjutning, C rensning av gjutgods samt C kontroll, reparation och underhåll av arbetsutrustning. Vid tillämpningen av föreskrifterna skall kalciumkarbid jämställas med metall.

text: I dessa föreskrifter används följande beteckningar med nedan angiven betydelse. Riskområde Varje område inom en arbetsutrustning eller i dess omgivning, där det finns risk för ohälsa eller olycksfall för någon som helt eller delvis uppehåller sig där. Kristallin kiseldioxid Sammanfattande benämning på kiseldioxid, kristobalit och tridymit. Arbetsutrustning Varje maskin, apparat, verktyg eller installation som används i arbetet. Oförstörande provning Sammanfattande benämning på de materialprovningsmetoder som utan att skada eller påverka materialets användbarhet ger informationer om dess egenskaper.

text: Särskilda risker

text: Arbetsgivaren skall bedöma riskerna vid arbetsmoment, processer och arbetsutrustning. Där riskbilden är komplex eller konsekvenserna vid en olycka allvarliga eller omfattande skall riskbilden klargöras med riskanalys. Metod för analysen skall väljas utifrån processens eller arbetets art. Analysen skall dokumenteras. Riskanalysen skall ligga som underlag för åtgärder och arbetsinstruktioner.

text: Personal skall inte uppehålla sig i områden där det finns risk för kontakt med smält eller hett

text: AFS 1997:5

text: material eller med heta ytor, om inte arbetsuppgifterna kräver det. I sådana fall skall åtgärder vidtas för att minimera risken för brännskador.

text: Brännskador och ögonskador på grund av värmestrålning skall förhindras.

text: Arbetsutrustning som används vid smältning eller annan hantering av het metall eller slagg skall vara så torr att explosioner inte inträffar. Allt insatsmaterial skall vara i sådant skick att risken för explosioner minimeras.

text: Arbetslokaler

text: Utrustning och material skall förvaras på för ändamålet avsedda platser. Platserna skall vara markerade samt utformade så att det som förvaras inte rasar, faller eller på annat sätt orsakar skada.

text: Storrengöring av arbetslokalerna skall göras vid behov, dock minst en gång per år. Halten av damm, som innehåller kemiska ämnen från processen och som därför kan vara farligt vid inandning eller hudkontakt, skall hållas så låg som möjligt. Ljusarmatur skall rengöras när det behövs, dock minst en gång per år.

text: Arbetsplats och upplag skall hållas fria från spill, som kan medföra halka eller risk för brand.

text: Ledningar och rör skall vara skyddade där det finns risk att smälta kan komma ut och okontrollerat rinna ut på golv eller mellan våningsplan.

text: Gång- och transportvägar skall normalt hållas åtskilda. Om detta inte är praktiskt möjligt skall berörd personal alltid göras uppmärksam på när transporter sker. Vid ny- och ombyggnad skall behovet av skilda gång- och transportvägar särskilt beaktas. Transporter av smält material får inte ske över en arbetsplats eller en gångväg när någon befinner sig där eller i dess närhet och kan bli skadad om smältan kommer ut från transportkärlet.

text: Utrustning eller grop för nödtappning skall finnas. Dessa skall vara så utformade och placerade samt hållas i sådant skick att nödtappning kan ske under betryggande former. När en grop innehåller smälta skall den avspärras.

text: Alternativ väg bort från fara skall finnas i händelse av haveri eller annan olycka. Den skall hållas tillgänglig och klar för användning.

text: Där det finns risk för stänk av smält material skall lätt åtkomlig nöddusch finnas på samma

text: AFS 1997:5

text: våningsplan. Duschen skall kunna utlösas dels med handtag, dels med lågt placerad anordning som kan påverkas utan användning av händerna och på ett sådant sätt att även en krypande person kan utlösa den. Nödduschen skall vara fast installerad.

text: Ventilation och luftkvalitet

text: Varje arbetsplats där personalen utsätts för rök, dimma, ånga eller damm skall ha sådana anordningar för utsug att förekommande luftföroreningar effektivt tas om hand och förs bort.

text: Luftkvaliteten i manöverhytt, hytt till travers eller liknande skall vara tillfredsställande. Sådant utrymme skall även ha lämpligt termiskt klimat.

text: Där det finns risk för exponering för gaser, metaller, lösningsmedel eller andra ämnen, som finns upptagna i gällande gränsvärdesföreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen, skall exponeringsförhållandena klarläggas genom mätningar. Vid risk för kolmonoxidhalter som kan medföra akut förgiftning skall larm finnas som varningssystem. Larmet skall placeras så att det täcker alla områden där sådana halter kan uppkomma och där någon person avses uppehålla sig. Om arbete måste utföras trots att kolmonoxidhalten i luften inte är godtagbar skall andningsskydd användas. Sådant arbete skall begränsas till så kort tid som möjligt. Andningskyddet skall ha tryckluftsutrustning till vilken luft kontinuerligt tillförs genom en slang från kompressor, tryckluftnät eller liknande. Andningsskydd med övertryck får även vara anslutet till mobila renluftstuber med trycksänkningslarm. Luft till andningsskyddet skall vara fri från föroreningar.

text: Vid användning av retursand skall halten av kristallin kiseldioxid i det luftburna dammet kontrollmätas. Mätningar skall göras minst en gång per år. Resultaten från mätningarna skall dokumenteras.

text: Buller och vibrationer

text: Buller från drift och hantering vid smältning och gjutning skall minimeras genom avskärmning, inbyggnad eller dämpning.

text: Vid arbete i fordonshytter och kontrollrum skall vibrationsnivån vara så låg som är praktiskt möjligt.

text: Arbetsställningar och arbetsrörelser

text: Vid hantering av gjutgods, infodringsmaterial eller arbetsredskap som är tungt, varmt eller

text: AFS 1997:5

text: svårgreppat skall lyftanordning eller annan hanteringsutrustning användas.

text: Arbete som medför att samma arbetsrörelser upprepas ofta under arbetsdagen skall om det är praktiskt möjligt mekaniseras eller begränsas genom organisatoriska lösningar.

text: Åtgärder skall vidtas i planerings- och produktionskedjan så att behovet av rensning minimeras. Urslagning samt det rensningsarbete som måste utföras skall underlättas genom användande av arbetsutrustning så att skada och onödig belastning förebyggs.

text: Personlig skyddsutrustning

text: Hjälm skall bäras. Undantag får göras endast om en riskbedömning visar att hjälm inte behövs. Bedömningen skall dokumenteras.

text: I övrigt skall personlig skyddsutrustning användas när det behövs.

text: Allmänt

text: Vid transport av smält metall eller slagg i skänk med öppen badyta skall risken för skvalp förebyggas genom att tillräcklig skvalpmån lämnas.

text: Lyftok till skänk skall vara skyddat mot värmestrålning.

text: Underhålls- och reparationsarbete skall planeras och bedrivas så att betryggande säkerhet ges mot ohälsa och olycksfall. Underhålls- och reparationsarbete under pågående produktion skall alltid samordnas med det löpande produktionsarbetet.

text: Om det inom ett område, där hydraulvätska kan spruta ut, finns C smälta metaller eller annan likvärdig tändkälla och C en fast operatörsplats eller personal som eljest normalt uppehåller sig där skall hydraulvätska väljas med beaktande av tändkällans storlek, trycket i hydraulledningarna samt vätskans effektutveckling vid brand.

text: Provning m.m.

text: Skänkar och slaggbuttar som lyfts får användas endast om följande villkor uppfylls: Lyfttappar, tappinfästningar och andra från säkerhetssynpunkt väsentliga delar skall inom tre månader från ibruktagandet samt var tolfte månad underkastas oförstörande provning för kontroll av om de uppfyller kraven i SS 06 41 01, Utgåva 2, punkt 5.4.

text: Om det finns särskilda skäl kan Yrkesinspektionen i enskilda fall medge annat provningsintervall, dock högst 24 månader.

text: AFS 1997:5

text: Provningen och kontrollen skall utföras av ett laboratorium som har ackrediterats för uppgiften av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC). Provningen och kontrollen får även utföras av ett utländskt organ som har ackrediterats för uppgiften av ett ackrediteringsorgan som har tecknat avtal med SWEDAC om ömsesidigt erkännande av ackrediteringar. Det utländska organet skall därvid utföra kontrollen mot kraven i SS 06 41 01, Utgåva 2, punkt 5.4.

text: Resultatet av provning och kontroll skall dokumenteras i en rapport. I rapporten skall antecknas senaste datum för nästa provning.

text: Om resultaten av kontrollen enligt 27 § visar att kraven i SS 06 41 01, Utgåva 2, punkt 5.4. inte uppfylls skall anordningen tas ur bruk. Den får därefter inte tas i bruk på nytt förrän den har reparerats.

text: Den får inte heller tas i bruk innan den provats på nytt enligt 27 § och det därvid konstaterats att skadorna eller defekterna inte finns kvar.

text: Tappar och svetsar på sådana skänkar, slaggbuttar, formflaskor och kokiller som lyfts skall okulärbesiktigas minst var sjunde dag för upptäckt av eventuella defekter eller skador. Vid mycket långa uppehåll i användningen skall okulärbesiktningen i stället göras före varje användningstillfälle. Den skall utföras av arbetsgivaren eller av någon som arbetsgivaren utsett. Den som utför besiktningen skall ha kunskap för uppgiften.

text: Upptäcks vid okulärbesiktningen defekter eller skador som innebär att anordningen inte längre erbjuder betryggande säkerhet skall anordningen tas ur bruk. Om avsikten är att åter ta den i bruk skall den repareras.

text: Innan anordningen åter tas i bruk skall reparerad del kontrolleras på det sätt som anges i 27 §.

text: Resultatet av okulärbesiktningen i 29 § skall dokumenteras i en journal. I journalen skall vidare antecknas datum för okulärbesiktningen och senaste datum för nästa okulärbesiktning.

text: Särskilda bestämmelser

text: Bestämmelserna i 27 § första och tredje stycket, 28 § andra stycket samt 29 § tredje stycket utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 1 § arbetsmiljölagen

text: (SFS 1977:1160). Bestämmelserna i 18 § första stycket utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 3 § andra stycket samma lag

text: . Bestämmelserna i 18 § andra stycket utgör föreskrifter enligt 4 kap. 8§ andra stycket samma lag. Brott mot nu nämnda föreskrifter kan enligt

text: 8 kap. 2 § andra stycket samma lag

text: medföra böter.

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 1998. Samtidigt upphävs Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om arbete i stålverk och andra metallsmältverk (

text: AFS 1981:19

text: ), om pressgjutmaskiner (

text: AFS 1984:20

text: ) och om gjuterier (

text: AFS 1987:16

text: AFS 1997:5

text: BO BYLUND Rune Andersson Göran Lindh

text: AFS 1997:5

text: Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om smältning och gjutning av metall

text: Arbetarskyddsstyrelsen meddelar följande allmänna råd om tillämpningen av Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1997:5

text: ) om smältning och gjutning av metall.

text: Bakgrund

text: Arbete med smält metall medför risk för brännskador på grund av stänk och på grund av hög värmebelastning från ugnar och smälta eller hett material. Dessutom utsätts personalen för damm, rök och olika kemikalier, speciellt vid smältning, gjutning och formningsarbete.

text: Under mitten av 90-talet visar statistiken att näringsgrenen stål och metallindustri hade ungefär tre gånger så många arbetsolyckor per 1000 anställda som samtliga näringsgrenar. Motsvarande statistik för arbetssjukdomar visar ungefär dubbelt så många fall i branschen som samtliga näringsgrenar.

text: Yrkesgruppen stål-, metallverks-, smides- och gjuteriarbetare ligger bland de högsta i statistiken över arbetsolyckor. Olyckorna kan bestå i att man blir träffad av maskin, maskindel eller föremål i rörelse, eller får brännskador eller hanteringsskador.

text: Om man jämför arbetssjukdomar så ligger även där stål-, metallverks-, smides- och gjuteriarbetare bland de mest drabbade av samtliga yrken. De dominerande orsakerna är belastning, kemisk påverkan och buller.

text: Statistiken visar att branschen ligger mycket högt med avseende både på olyckor och sjukdomar jämfört med genomsnittet.

text: Kommentarer till de enskilda paragraferna

text: Till 1 § I föreskrifterna

text: AFS 1997:5

text: har Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1981:19

text: ) om arbete i stålverk och andra metallsmältverk, samt Arbetarskyddsstyrelsens kungörelser med föreskrifter (

text: AFS 1984:20

text: ) om pressgjutmaskiner och (

text: AFS 1987:16

text: ) om gjuterier samlats i ett dokument. De nya föreskrifterna ersätter kraven i tidigare föreskrifter.

text: Arbete med smältning och gjutning av metall omfattas av arbetsgivarens skyldighet att planera, genomföra och följa upp verksamheten så att arbetsmiljökraven uppfylls. Se Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1996:6

text: ) med föreskrifter om internkontroll av arbetsmiljön.

text: Krav på maskiner och arbetsutrustning finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelser (

text: AFS 1986:21

text: ) med föreskrifter om maskiner och (

text: AFS 1993:10

text: ) med föreskrifter om maskiner och vissa andra tekniska anordningar samt (

text: AFS 1996:5

text: ) med föreskrifter om användning av arbetsutrustning.

text: Exempel på smältmaterial är skrot, råjärn och legeringsämnen. Till 2 § Exempel på arbetsutrustning är ugnar, skänkar, kokiller, gjutmaskiner och gjutformar.

text: AFS 1997:5

text: Exempel på materialprovningsmetoder som är oförstörande är undersökning med hjälp av röntgen, ultraljud (volymetrisk provning), magnetpulver eller penetreringsvätska (ytprovning).

text: Till 3 § Exempel på sådana komplexa arbetsmoment och processer som nämns i paragrafen är chargering, ugnsarbete, avgjutning, arbete i automatiska produktionslinjer samt arbete vid pressgjutmaskiner.

text: Till 4 § Arbeten där risk för brännskador uppträder är öppning av ugnar, temperaturmätning, provtagning, avgjutning m. m. Exempel på åtgärder kan vara att sätta upp tillfälliga skydd och att använda rätt valda skyddskläder.

text: Till 5 § Arbete med smältning och gjutning av metall innebär att personalen utsätts för flera olika risker på grund av skadlig inverkan av värme och värmestrålning.

text: C Om värmebelastningen blir för hög kan kroppen inte göra sig av med överskottsvärme. Följden blir att kroppstemperaturen höjs. Detta tillstånd kan orsakas av en kombination av tungt arbete, hög omgivningstemperatur, hög luftfuktighet, låg lufthastighet och värmestrålning, dvs bland annat just sådana förhållanden som förekommer vid smältning och gjutning av metall. I Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1997:2

text: ) om arbete i stark värme finns föreskrifter som avser att förhindra skadlig värmebelastning.

text: C Lämplig skyddsutrustning mot brännskador och akuta ögonskador på grund av värmestrålning kan t.ex. vara guldvisir och aluminiserade skyddskläder. Observera att kontaktlinser kan vara olämpliga att använda vid arbete där hög värmestrålning förekommer.

text: Direkt värmestrålning med kraftig intensitet i det infraröda området kan, utan att den behöver medföra akuta skador, ändå ge upphov till ögonförändringar på längre sikt, se 5 §

text: AFS 1997:2

text: med kommentar. Sådan infraröd strålning förekommer mycket ofta vid smältning och gjutning av metall. Koboltblå glas skyddar ögonen mot sådan strålning.

text: Listan i bilaga 1 kan vara till ledning när personlig skyddsutrustning mot olika slags skador på grund av värme skall väljas.

text: Till 6 § Fukt som kommer in i smältan och förgasas kan orsaka explosioner. Detta är anledningen till att arbetsutrustning som används, t.ex. verktyg, ugnar, skänkar, rännor, gjutlådor och gropar, måste hållas torr.

text: Som insatsmaterial räknas skrot, råjärn, legeringsämnen och övriga tillsatsmaterial. Explosioner kan inträffa om insatsmaterialet innehåller fukt, slutna detaljer, explosiva ämnen eller stora mängder brännbart material, t.ex olja. Viktiga åtgärder för att undvika explosioner är t.ex. C att vid inköp ställa krav på materialets skick, C att ha rutiner för kontroll av materialet, C att vid förvaringen skydda materialet mot fukt, olja och liknande samt C att förvärma eller på annat sätt torka materialet.

text: AFS 1997:5

text: Inköpsrutinerna för smältmaterialet bör omfatta krav på -- kvalitet blyföroreningar färgrester slutna behållare giftigt eller hälsofarligt innehåll radioaktivt smittat material andra föroreningar

text: -- torrhet, fuktinnehåll täckta transporter täckta upplagsrester

text: Till 8 § Allmänna bestämmelser om städning av arbetslokaler finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1995:3

text: ) med föreskrifter om arbetslokaler.

text: En lämplig utgångspunkt för den verksamhet det är fråga om kan vara att arbetsplatser där man befinner sig stora delar av skiftet städas varje dag, medan övriga utrymmen där personal vistas städas minst en gång i veckan. Horisontella ytor på balkar, traverser och traversbanor, ventilationskanaler, kabelstegar, maskiner samt väggar, golv och liknande kan lämpligen innefattas i storrengöringen en gång per år.

text: Städning underlättas om man t.ex. har C fasta ställ för verktyg och annan lös utrustning, C lämpliga behållare för avfall och skrot, C lättillgänglig och lämplig städutrustning som inte sprider damm och C lämpligt dammsugningssystem.

text: Särskilda bestämmelser om renhållning vid hantering av kvartshaltigt material finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1992:16

text: ) med föreskrifter om kvarts.

text: Vid exempelvis kärnformning där s.k. Cold-boxmetod används förekommer isocyanater. Bestämmelser om isocyanater finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1996:4

text: ) med föreskrifter om härdplaster.

text: Bestämmelser om belysning finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1991:8

text: ) med föreskrifter om belysning.

text: Vid de arbeten som omfattas av dessa föreskrifter är det särskilt viktigt att belysningen är sådan att man kan C utföra samtliga förekommande arbeten säkert, C se reglage och markeringar, så att felgrepp undviks och C förflytta sig utan att snubbla på ojämnheter eller material.

text: På ventilerad armatur och armatur som försetts med tätt glas sker nedsmutsningen långsammare. En

text: AFS 1997:5

text: återkommande rengöring av arbetsplatsens rumsytor är väsentlig för arbetslokalernas ljusförhållanden.

text: På en del arbetsställen används glödlampor med reflektorer. Om dessa byts när ljusutbytet försämras fyller detta samma funktion som en rengöring.

text: Till 9 § Olja, fett, smörjmedel samt bindemedel och liknande från gjutning och pressgjutning är exempel på spill som kan medföra halka eller risk för brand. Sådana ämnen kan lätt sugas upp med absorptionsmedel, som därför bör finnas till hands.

text: Till 10 § Konsekvenserna av ett okontrollerat flöde av metall eller slagg kan bli mycket allvarliga om ledningar för el, vatten eller andra medier kommer i kontakt med utrinnande smälta och skadas.

text: Till 11 § Föreskrifter och allmänna råd om gång- och transportvägar finns även i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1995:3

text: ) med föreskrifter om arbetslokaler.

text: Till 12 § Exempel på lämplig placering av grop eller skänk som är avsedda för nödtappning är nära och i samma nivå som tappstället.

text: Till 13 § Vid t.ex. haveri kan personalen bli instängd om den normala utgången inte går att använda. Detta kan inträffa i samband med arbete nära smälta eller hantering av smälta, t.ex. vid C chargering av ugn, C arbete vid tapp- respektive gjutplan, C krokning av skänk, C avgjutning eller C arbete under eller bredvid ugn.

text: Markering av alternativa flyktvägar kan vara lämpligt.

text: Till 14 § Det är viktigt att tänka på att vägen till nödduschen är fri. Det är lämpligt att en gång per vecka kontrollera att duschen inte är blockerad och att den fungerar. Tänk på att installera ledningarna så att vattnet inte kan hettas upp eller bilda ispropp. Vattnet bör vara tempererat med temperaturvakt. Vattnet bör vara rent för att undvika infektioner.

text: Uppkomna brännskador kan lindras tillfälligt med en speciell gel i form av omslag eller salva. Det är lämpligt att på anslag i anslutning till nödduschen ge instruktioner om hur man bör förfara vid brännskador.

text: Till 15 § Bestämmelser om ventilation och processventilation finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1980:11

text: ) om åtgärder mot luftföroreningar samt i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1993:5

text: ) med föreskrifter om ventilation och luftkvalitet. Arbetsmoment där luftföroreningar uppkommer kan vara C hantering av skrot, C hantering av smält eller dammande material, C smörjning av formar i pressgjutningsmaskiner,

text: AFS 1997:5

text: C efterbehandling av ämnen eller gjutgods eller C tillsats eller legering i skänk.

text: Till 17 § Bestämmelser om hygieniska gränsvärden finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1996:2

text: ) med föreskrifter om hygieniska gränsvärden. Se även 23 § i dessa föreskrifter med kommentar.

text: Till 18 § När kvartshalten överstiger 3% gäller Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1992:16

text: ) med föreskrifter om kvarts. Bestämmelser om åtgärder mot luftföroreningar finns i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1980:11

text: ) med föreskrifter om åtgärder mot luftföroreningar.

text: När sand recirkuleras kan halten kristobalit och tridymit med tiden öka. Nötning av materialet och uttorkning av sanden gör att halten av kristallin kiseldioxid i dammet kan bli hög. Observera att hygieniska gränsvärdet för kristobalit respektive tridymit är hälften av hygieniska gränsvärdet för kvarts.

text: Till 19 § Se Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1992:10

text: ) med föreskrifter om buller. Buller från ugnar uppstår t ex vid tillsats av material från transportörer och stup eller chargering av skrot, från brännare och från ljusbågen i ljusbågsugnar. Bullret kan minskas genom att man avskärmar och isolerar bullerkällan samt genom att man ser till att anslutningar är så täta som möjligt och att t.ex. locken runt ljusbågsugnar sluter tätt.

text: Skrammel av metall från hantering av skrot, chargering av ugnar eller vid svalbäddar m. m. bör åtgärdas så att klangen minimeras, t ex med dämpning eller avskärmning. Transportörer bör byggas in så mycket som möjligt. Urslagning av skänkar samt krossning av stelnad slagg och metall orsakar mycket buller och bör avskärmas.

text: Enligt bilaga 1, punkt 1.7.4. f), till Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1993:10

text: ) med föreskrifter om maskiner och vissa andra tekniska anordningar, skall bruksanvisningen till en maskin ge viss information om buller.

text: Till 20 § Vibrationer minskas ofta bäst och billigast redan vid källan. 2 Om accelerationen på operatörsplatsen i fordonshytter är mindre än 0,5 m/s minskar risken för i synnerhet ryggskador väsentligt. När det gäller sittande personer är detta ofta praktiskt möjligt att uppnå med en vibrationsdämpande stol. Observera att även golv, reglage och manöverbord kan vibrera.

text: Även i kontrollrum kan golv och manöverbord vibrera. Det kan oftast åtgärdas genom vibrationsdämpande golv eller mattor. Hela hytter eller delar av dem kan hängas upp i vibrationsdämpare.

text: För gaffeltruckar och liknande fordon är körbanans/golvets jämnhet av stor betydelse.

text: Arbete i fasta slipstolar är i allmänhet mycket ansträngande för händer och armar, och vibrationsskador

text: AFS 1997:5

text: uppstår snabbt. Detta samt arbetets karaktär i övrigt gör att det är lämpligt att det utförs av robotar.

text: Information om vibrationer och om hur man kan undvika dem finns i Arbetarskyddsnämndens handbok om vibrationer, H40.

text: Till 21 § I Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1983:6

text: ) med föreskrifter om arbetsställningar och arbetsrörelser finns allmänna bestämmelser om arbetsställningar, arbetsrörelser och fysisk belastning.

text: Den starka värmen gör att arbete som provtagning och hantering av arbetsutrustning dels utförs med tjocka handskar vilket ger sämre grepp och dels med långa skaft vilket ger extra tyngd och krav på balans på grund av långa hävstänger.

text: Arbete där de ergonomiska aspekterna särskilt behöver uppmärksammas är slipning, rensning och sortering av gjutgodsdetaljer, avslaggning, rivning och murning av ugnar, skänkar, gjutlådor och rännor, skärning av skrot, kopplingsarbete och urplockning ur pressgjutmaskiner. Vid en del av dessa arbeten kan bestämmelserna i paragrafens andra stycke vara tillämpliga. Motiven för de bestämmelserna är särskilt tydliga när det gäller t.ex. rensning och slipning, som inte bara medför att samma arbetsrörelser upprepas ofta under arbetsdagen utan också kräver stor kraft.

text: Till 22 § Exempel på arbetsutrustning som kan underlätta rensningsarbetet är lyftanordningar, justerbara fixturer, jiggar och arbetsbord, knackmaskiner, rensautomater samt rensrobotar.

text: Exempel på områden där förebyggande åtgärder kan göras för att minska behovet av rensning är konstruktion av detaljer och beredning av formar och kärnor.

text: Till 23 § Grundkravet är att hjälm skall bäras. I de verksamheter som föreskrifterna reglerar finns dock utrymmen där ett hjälmtvång inte framstår som rimlig, t.ex. därför att det inte finns någon som helst risk att föremål faller ner eller slår ut. Det faller inom arbetsgivarens ansvar att göra den riskbedömning som kan leda till att hjälm undantagsvis inte behövs.

text: I

text: 2 kap. 7 § arbetsmiljölagen

text: föreskrivs följande: "Kan betryggande skydd mot ohälsa eller olycksfall icke nås på annat sätt, skall personlig skyddsutrustning användas". Arbetarskyddsstyrelsen har utfärdat en kungörelse (

text: AFS 1993:40

text: ) med allmänna föreskrifter om användning av personlig skyddsutrustning. Där talas bland annat om vilka överväganden som måste göras när skyddsutrustning behöver användas.

text: I bilaga 1 finns en lista som kan vara till ledning när personlig skyddsutrustning skall väljas.

text: Till 24 § Exempel på skänk med öppen badyta är bägarskänk. En skvalpmån om 0,1 x badytans diameter är i allmänhet tillräcklig för att smältan inte skall skvalpa över.

text: Till 25 § Underhålls- och reparationsarbete måste ofta utföras under pågående produktion eftersom processerna sker med kontinuerlig drift. Samordning av underhålls- eller reparationsarbete och

text: AFS 1997:5

text: pågående produktion är speciellt viktig när det finns särskilda risker, jämför 2 och 3 §§. För att uppnå betryggande säkerhet kan produktionsförhållandena behöva anpassas till underhålls- eller reparationsarbete som utförs under pågående drift.

text: Arbetet måste ibland utföras i trånga utrymmen och på platser där möjlighet till användning av hjälputrustning kan vara begränsad. Det är därför bra att vid ny- och ombyggnader tänka på att planera utrymmen även för reparations- och underhållsarbete.

text: Lokalerna är ofta stora och dragiga. De som utför underhålls- och reparationsarbete måste ofta vistas på platser där personal normalt inte uppehåller sig någon längre tid. Till skydd mot kyla och drag kan därför temporära lösningar behöva tillgripas, t.ex vindskydd/värmefläktar. Ibland måste arbetet bedrivas i mycket hög temperatur och kan då behöva organiseras så att värmebelastningen inte blir för hög, se 4 och 5 §§ ovan med kommentarer.

text: Till 26 § Frågan om en hydraulvätska kan tänkas vålla någon överhängande brand- eller explosionsrisk i samband med läckage är nära kopplad till närvaron av tändkälla, vätskans möjlighet att antändas samt den brinnande vätskans effektutveckling. En undersökning av hydraulvätskan bör utföras så att man kan vara säker på att utläckande vätska inte kan antändas av de tändkällor som finns i miljön. I en miljö där t.ex. smält metall finns anses alltid en tändkälla finnas. Brandbelastningen och därmed risken för personalen på platsen beror även på hur mycket brännbart material som finns i närheten av ett eventuellt läckage. Därför är det av största vikt att hålla dessa platser fria från skräp o.d. För att inte anses utgöra någon större risk för personal bör effektutvecklingen vid brand understiga 13 2 kW/m vid operatörsplatsen.

text: Hos Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut, avdelning brandteknik, Borås, kan provning utföras för att bestämma effektutveckling osv. hos hydraulvätskor.

text: Till 27 § Av bilaga 1, punkt 4.1.2.3 fjärde stycket, till Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (

text: AFS 1993:10

text: ) med föreskrifter om maskiner och vissa andra tekniska anordningar jämförd med bilaga 5, punkt 3 a) andra strecksatsen, samma föreskrifter framgår dels att tillverkaren förutsätts ha utfört statisk provning av en maskin eller ett lyftredskap, dels att den dokumentation som tillverkaren skall kunna hålla tillgänglig för myndigheterna skall innehålla uppgift om resultatet av sådan statisk provning.

text: Grundläggande är att den som tar en skänk i bruk förvissar sig bland annat om att skänken är konstruerad och tillverkad för det ändamål som han avser att använda den till.

text: Exempel på från säkerhetssynpunkt väsentliga delar är tippöra och kuggväxel i tippmekanism.

text: Att ett laboratorium är ackrediterat innebär att personalens utbildning och kompetens samt mätutrustningen håller en viss jämn nivå. Kvaliteten kontrolleras av ett ackrediteringsorgan. I Sverige görs detta av SWEDAC. Det finns inga hinder för att ett företag får ett eget ackrediterat laboratorium.

text: Bestämmelser om förvaring av handlingar m.m. finns i 3 § Arbetsmiljöförordningen. Dokumentationen förutsätter att alla objekt som provas och kontrolleras är identifierbara.

text: AFS 1997:5

text: Till 30 § För journalföring av resultaten erfordras att objekten kan identifieras.

text: AFS 1997:5

text: Bilaga 1 Följande lista kan vara till ledning vid val av personlig skyddsutrustning

text: Risk Risksituation Lämplig personlig skyddsutrustning

text: Huvudskada Fallande föremål eller utkast Industrihjälm, provad enligt EN av föremål 397 och märkt med C "LD" (bättre sidstyvhet) C "440 Vac" (elektrisk isolering) C "M.M" (stänk av smält metall) C "+150EC" (högre temp.)

text: Ögonskada Bländande ljus från metall, Ögonskydd: Ansiktsskärm eller Brännskada ansikte stänk av smält metall, flygande korgglasögon, provade enligt partiklar, damm eller frätande standard: EN 166, EN 167, EN ämne 168 och EN 171. Märkning: C "9" (användningsområde smält metall) på både lins och båge C "B" mekaniskt tilläggskrav (medelhög partikelhastighet) C "TBA" (nätskärm mot strålningsvärme). Särskilda glasögon finns för att se skillnaden på slagg och smälta (koboltblå mot IR-strålning).

text: Brännskada kroppen Värmestrålning, stänk eller Skyddskläder provade enligt EN utkast av smält material. 531 "Skyddskläder för industriarbetare exponerade för hetta" (både aluminiserade och andra material). Skyddskläderna kan behöva kombineras med underställ, vilket normalt framgår av bruksanvisning och märkning. Kläderna är märkta med piktogram där bokstavskoderna följs av en siffra. Detta indikerar resultat av provningsmetod och förklaras i bruksanvisning.

text: AFS 1997:5

text: 18 Bilaga 1, forts

text: Brännskada fötter Stänk eller utkast av smält Skyddsskor med tåhätta (standard material. EN 344 och 345) Klämning fötter Fallande föremål, påkörning Märkning: C "SB II" (baskrav) C "S1" -- "S5" (tilläggskrav) C "HRO" (skydd mot heta ytor) C "P" (spiktrampskydd) C "HI" (skydd mot värme)

text: Brännskada händer Stänk eller utkast av smält metall Skyddshandskar provade enligt EN 407 "Handskar som skyddar mot värme (hetta och/eller brand)" Märkning med pictogram (se skyddskläder)

text: Skador på Dammande material, frätande Andningsskydd i form av helmask andningsorganen eller halvmask i kombination med partikelfilter i klass P2. Lämpliga gasfilter väljs med hänsyn till de gaser de ska skydda mot. Utrustningen kan också bestå av fläktförsedda filterskydd.

text: Hörselskada Buller där den ekvivalenta Hörselkåpor eller hörselproppar ljudnivån under en 8-timmars provade enligt EN 352--1 resp. EN arbetsdag överstiger 85 dB(A). 352--2. Hörselkåpor i kombination Särskilt känsliga personer kan med hjälm provade enligt EN 352-riskera hörselskada även för 3. Lämpliga skydd väljs med hänsyn nivåer ned till ca 75 dB(A). till bullrets nivå och frekvensinnehåll.

text: Förgiftning Giftiga ämnen i luften Andningsskydd i form av tryckluftsutrustning.

text: Mer information om personlig skyddsutrustning kan fås i "Boken om personlig skyddsutrustning", en handbok utgiven av Arbetarskyddsstyrelsen (H 227).