title: Statens jordbruksverks föreskrifter om in- och utförsel av produkter av animaliskt ursprung och andra produkter som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om djurhälsokrav som ska vara uppfyllda vid in- eller utförsel av produkter av animaliskt ursprung och andra produkter som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur. Föreskrifterna gäller även varuprover av sådana produkter. Bestämmelser om utförsel finns endast i 4 §. Bestämmelser om 1. in- och utförsel av animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel finns i Europarlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002

text: om hälsobestämmelser för animaliska

text: biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel . 2. införsel och transitering av vissa produkter från tredje land finns i

text: kommissionens förordning (EG) nr 812/2003 av den 12 maj 2003

text: om

text: Jfr

text: rådets direktiv 92/118/EEG av den 17 december 1992

text: om djurhälso- och hygienkrav för handel inom gemenskapen med produkter, som inte omfattas av sådana krav i de särskilda gemenskapsbestämmelser som avses i bilaga A. I till direktiv

text: och, i fråga om patogener, i direktiv

text: , samt för import till gemenskapen av sådana produkter (EGT nr L 62, 15.3.1992, s. 49-68, Celex 31992L0118),

text: kommissionens beslut 96/405/EG av den 21 juni 1996

text: om ändring av bilaga 1 kapitel 7 till

text: rådets direktiv 91/118/EEG

text: och, i fråga om patogener, i direktiv

text: (EGT nr L 165, 4.7.1996, s. 40-42, Celex 31996D0405), europaparlamentets och

text: rådets direktiv 2002/33/EG av den 21 oktober 2002

text: om ändring av

text: rådets direktiv 90/425/EEG

text: och

text: beträffande hälsokrav för animaliska biprodukter (EGT nr L 315, 19.11.2002, s. 14-15, Celex 32002L0033),

text: kommissionens beslut 95/341/EG av den 27 juli 1995

text: om djurhälsovillkor och veterinärintyg för import från tredje land av mjölk och mjölkbaserade produkter som inte är avsedda som livsmedel (EGT nr L 200, 24.8.1995, s. 42-49, Celex 31995D0341) senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 96/106/EG av den 29 januari 1996

text: om ändring av beslut

text: och

text: om djurhälsokrav och utfärdande av intyg för import av vissa produkter och om ändring av beslut

text: om upprättande av en provisorisk förteckning över tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av mjölk och mjölkbaserade produkter (EGT L 24, 31.1.1996, s. 34, Celex 31996D0106),

text: rådets beslut 98/256/EG av den 16 mars 1998

text: om nödåtgärder vad beträffar skydd mot bovin spongiform encefalopati, som ändrar beslut

text: och upphäver beslut

text: (EGT nr L 113, 15.4.1998 s. 32-43, Celex 31998D0256) ändrat genom

text: kommissionens beslut 2002/670/EG av den 20 augusti 2002

text: (EGT nr L 228, 24.08.2002, s. 22-24, Celex 32002D0670), Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 69/98 av den 17 juli 1998 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet (EGT nr L 158, 24.6.1999, s. 1-120, Celex 21999D0624(01),

text: kommissionens beslut 2001/376/EG av den 18 april 2001

text: om åtgärder som krävs med hänsyn till förekomsten av bovin spongiform encefalopati (BSE) i Portugal och om genomförande av en datumbaserad exportordning (EGT nr. L 132 15.05.2001, s. 17-29, Celex 32001D0376),

text: kommissionens beslut 2002/995/EG av den 9 december 2002

text: om tillfälliga skyddsbestämmelser för import av animaliska produkter för privat konsumtion (EGT nr L 353, 30.12.2002, s. 1-9, Celex 32002D0995). 2 EGT nr L 273, 10.10.2002, s. 1-95, Celex 32002R1774.

text: Saknr J 30

text: övergångsbestämmelser enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002

text: avseende import och transitering av vissa produkter från tredje land. 3. införsel av färskt kött och köttprodukter avsedda för livsmedelsändamål finns dessutom i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:21

text: ) om införsel av färskt kött och köttprodukter. 4. införsel av sperma, embryon och ägg finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:24

text: ) om införsel av djur, sperma, ägg och embryon samt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2002:67

text: ) om införsel av embryon och sperma från nötkreatur samt sperma från svin. 5. införsel av produkter av fisk, kräftdjur och blötdjur finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:125

text: ) om införsel av fisk, kräftdjur och blötdjur och produkter därav. 6. införsel från tredje land av animaliska produkter i form av livsmedel finns dessutom i förordningen (

text: ) om kontroll av livsmedel som importeras från tredje land och föreskrifter meddelade med stöd av den författningen. 7. från vilka tredje länder som hö och halm får införas finns i

text: kommissionens förordning (EG) nr 136/2004 av den 22 januari 2004

text: om veterinärkontroller av produkter från tredje land vid gemenskapens gränskontrollstationer. 8. handel med produkter av utrotningshotade arter av vilda djur finns i

text: rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996

text: om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (CITESförordningen). 9. införsel av animaliska produkter som utgör specificerat riskmaterial finns i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001

text: om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati.

text: I dessa föreskrifter kompletterar 4 och 5 §§ samt 9 – 11 §§

text: och 7 § tredje stycket kompletterar

text: kommissionens förordning (EG) nr 812/2003

text: Särskilt om införsel från Norge

text: I dessa föreskrifter räknas inte Norge som tredje land. En införsel från landet ska uppfylla de djurhälsokrav som gäller för handel mellan länder inom EU.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med anläggning: varje anläggning som producerar, lagrar eller bearbetar produkter som avses i dessa föreskrifter, hovdjur: partåiga eller uddtåiga djur, såsom klövbärande djur och hästdjur, sändning: en kvantitet produkter av samma slag som omfattas av samma hälsointyg eller andra dokument, som befordras med samma transportmedel vid en given tidpunkt och kommer från samma land eller del av land,

text: 3 EGT nr L 117, 13.5.2003, s. 19-21, Celex 32003R0812. 4 EUT nr L 21, 28.1.2004, s. 11- 23, Celex 32004R0136. 5 EGT nr L 61, 3.3.1997, s. 1-69, Celex 31997R0338. 6 EGT nr L 147, 31.5.2001, s 1, Celex 32001R0999.

text: Saknr J 30

text: allvarlig smittsam sjukdom: de sjukdomar som anges i bilaga 1 till

text: rådets direktiv 82/894/EG av den 21 december 1982

text: om anmälan av djursjukdomar inom Europeiska gemenskapen med senare ändringar, tredje land: land som inte hör till Europeiska gemenskapens tullområde som det beskrivs i

text: artikel 3

text: till

text: rådets förordning (EEG) nr 2913/92

text: om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen och från vilket införsel inte är förbjuden enligt 4 § 1 – 2 förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m., produkt: vara som helt eller delvis består av material som härrör från djur eller annan vara som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur, varuprov: prov utan kommersiellt värde, som ägaren till eller den ansvarige för en anläggning låtit ta för senare undersökningar och som är representativt för en viss produkt av animaliskt ursprung som denna anläggning producerar eller överväger att börja producera. Provet ska vara försett med referensuppgifter om produktens namn och art, sammansättning och djurart eller djurarter som används i produktionen av provet.

text: Allmänna villkor för in- och utförsel

text: Registrering

text: Den som, utan att enbart vara transportör, för in eller ut produkter som anges i

text: ska vara registrerad hos Jordbruksverket. Registrering vid utförsel gäller endast utförsel till länder inom Europeiska unionen (EU) och till Norge. En ansökan om registrering ska ske på blankett D 92 och rekvireras från Statens jordbruksverk. Ansökan ska ha kommit in till Jordbruksverket senast 30 dagar före det första in- eller utförseltillfället. Registreringen gäller under ett år från och med den dag då beslutet om registrering fattades.

text: Föranmälan och anmälan

text: Den som, utan att enbart vara transportör, för in produkter som anges i

text: samt produkter som anges i dessa föreskrifter, med undantag för produkter i 15 – 21 §§, ska till Jordbruksverket senast en arbetsdag före sändningens ankomst till Sverige föranmäla införsel från land inom EU och från Norge. Av en föranmälan ska framgå produktens namn och art samt kvantitet. För en införsel från tredje land ska en föranmälan av produkter som anges i första stycket ske till gränskontrollveterinären på en sådan ort som anges i 6 § senast en arbetsdag före sändningens ankomst till gränskontrollstationen. Av en föranmälan av produkter från tredje land ska framgå produktens namn och art samt kvantitet. En föranmälan ska istället ske till Jordbruksverket om produkten är av sådant slag att den inte behöver veterinärkontrolleras enligt 1 § 1 – 8 Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:135

text: ) om veterinära kontroller av produkter som förs in från tredje land till Europeiska unionen (EU), Norge och, vad avser fiskprodukter, Island.

text: 7 EGT nr L 378, 31.12.1982, s. 58 – 62, Celex 31982L0894. 8 EGT nr L 302, 19.10.1992, s. 1 – 50, Celex 31992R2913.

text: Saknr J 30

text: Bestämmelser om anmälan till Tullverket vid införsel från ett annat land inom EU finns i lagen (

text: ) om Tullverkets befogenheter vid Sveriges gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen.

text: Införsel från tredje land vid gränskontrollstation

text: Bestämmelser om att införsel från tredje land endast får ske vid en gränskontrollstation på vissa införselorter finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:135

text: ) om veterinär gränskontroll m.m. vid införsel från och utförsel till tredje land. Bestämmelser om kontroll vid införsel från tredje land av animaliska produkter avsedda för livsmedelsändamål finns i Statens livsmedelsverks föreskrifter (SLVFS 1999:21) om kontroll av animaliska livsmedel vid import från tredje land.

text: Handelsdokument, hälsointyg och bevarande av dokumentation

text: Ett handelsdokument utfärdat av tillverkaren ska vid införsel från EU och från Norge åtfölja produkter som anges i 15 – 21 §§. Av dokumentet ska framgå produktens namn och art samt, i tillämpliga fall anläggningens godkännandenummer. Av dokumentet ska framgå att de djurhälsokrav som gäller för införseln är uppfyllda. Dokumentet ska i original åtfölja sändningen. En produkt som anges i 12 - 21 §§ ska, med undantag för vad som anges i 12 – 14 §§, vid införsel från tredje land åtföljas av ett hälsointyg. Av intyget ska framgå att de djurhälsokrav som gäller för införseln är uppfyllda. Av intyget ska framgå produktens namn och art. Intyget ska vara utfärdat av en officiell veterinär. Intyget ska i original åtfölja sändningen och ska bestå av ett enda ark. Handelsdokument eller intyg som krävs i dessa föreskrifter samt införseltillståndet enligt 9 § ska sparas i minst två år efter införseln av den som, utan att enbart vara transportör, för in produkterna. För en införsel från tredje land eller en transitering från tredje land genom EU till tredje land av sådana produkter som anges i bilagorna VII och VIII till

text: gäller som villkor att produkterna ska åtföljas av samt uppfylla kraven i hälsointyg som utfärdats enligt förlagorna i de kommissionsbeslut som anges i bilagan till

text: Krav på anläggningar

text: En produkt som anges i 1. 15 – 21 §§ och som införs från ett land inom EU och från Norge ska komma från en anläggning som uppfyller kraven i

text: artikel 4.2 i rådets direktiv 92/118/EEG av den 17 december 1992

text: om djurhälso- och hygienkrav för handel inom gemenskapen med produkter, som inte omfattas av sådana krav i de särskilda gemenskapsbestämmelser som avses i bilaga A.I till direktiv

text: och, i fråga om patogener, i direktiv

text: , samt för import till gemenskapen av sådana produkter . 2. 15 - 21 §§ och som införs från tredje land ska komma från en anläggning i ett tredje land som finns upptagen i en gemenskapsförteckning som upprättats i enlighet med förfarandet i

text: artikel 18 i direktiv 92/118/EEG

text: 9 EGT nr L 62, 15.3.1993, s. 49 – 68, Celex 31992L0118.

text: Saknr J 30

text: Särskilda villkor för införsel av produkter som är avsedda för diagnostiska, undervisnings- eller forskningsändamål och som kan sprida smittsamma djursjukdomar

text: Införseltillstånd

text: Produkter som anges i 10 och 11 §§ får inte föras in utan införseltillstånd. En ansökan om införseltillstånd ska göras av den, som utan att enbart vara transportör, vill föra in produkterna i landet. Ansökan ska ske på blankett D 92 som kan rekvireras från Statens jordbruksverk. Ansökan ska ha kommit in till Jordbruksverket senast 30 dagar före det första införseltillfället. Införseltillståndet gäller under ett år från och med den dag då beslutet om införseltillstånd fattades. Tillståndet får förenas med villkor utöver sådana som anges i 10 och 11 §§.

text: Produkter från hov- och klövbärande djur samt fåglar

text: För en införsel av produkter från hov- och klövbärande djur samt fåglar och som inte omfattas av bilaga VII eller VIII till

text: ska följande villkor vara uppfyllda. 1. Produkten ska åtföljas av ett hälsointyg av vilket det ska framgå vilken produkt det är, för vilket ändamål produkten är avsedd att användas samt att den är fri från smittsamma ämnen. 2. Produkten får inte komma i direkt eller indirekt kontakt med hov- eller klövbärande djur samt fåglar. Jordbruksverket kan medge undantag från kravet i första stycket 1 på frihet från smittsamma ämnen efter en skriftlig ansökan från den, som utan att enbart vara transportör, vill föra in produkterna i landet.

text: Produkter i övrigt

text: För en införsel av andra animaliska produkter än de som anges i 10 § och som inte omfattas av bilaga VII eller VIII till

text: ska följande villkor vara uppfyllda. 1. Produkten ska åtföljas av ett hälsointyg, av vilket det ska framgå vilken produkt det är, för vilket ändamål produkten är avsedd att användas samt att den är fri från smittsamma ämnen. 2. Produkten får inte komma i direkt eller indirekt kontakt med djur utanför den laboratorielokal eller institution där produkten ska användas för diagnostiska, undervisnings- eller forskningsändamål. Jordbruksverket kan medge undantag från kravet i första stycket 1 på frihet från smittsamma ämnen efter en skriftlig ansökan från den, som utan att enbart vara transportör, vill föra in produkterna i landet.

text: Saknr J 30

text: Särskilda villkor för införsel av animaliska produkter från tredje land som är avsedda för livsmedelsändamål och förbrukning i enskilt hushåll

text: Införsel av mjölk och mjölkprodukter som är avsedda för förbrukning som livsmedel i enskilt hushåll får ske utan sådant hälsointyg som anges i 7 § från Grönland, Färöarna, Island, Andorra, San Marino, Liechtenstein, Schweiz, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Tjeckien, Slovakien, Ungern, Slovenien, Rumänien, Bulgarien, Malta och Cypern. Detta gäller endast under förutsättning att produkten tas med av resenärer i handen eller i bagaget och dess beskaffenhet och mängd är rimlig för vad som kan tänkas konsumeras av en enskild individ.

text: Införsel av animaliska produkter för livsmedelsändamål från ett tredje land får ske utan sådant hälsointyg som avses i 7 § under förutsättning att produkterna inte överstiger 1 kg, är avsedda för förbrukning i enskilt hushåll och inte har sitt ursprung i mjölk.

text: Modersmjölksersättning i pulverform, barnmat och specialmat som krävs av medicinska skäl och som är avsedda för förbrukning i enskilt hushåll och som förs in från tredje land får ske utan sådant hälsointyg som anges i 7 §. Detta gäller endast under förutsättning att produkten inte måste kylas före konsumering, att det rör sig om förpackad märkesvara för direkt försäljning till slutkonsumenten och att förpackningen inte brutits.

text: Särskilda villkor för införsel av produkter som är avsedda som livsmedel

text: Mjölk och mjölkprodukter avsedda som livsmedel

text: Införsel av mjölk och mjölkprodukter får ske om produkten härrör från djur som tillhör en besättning som är officiellt fri från tuberkulos. Om produkten härrör från en mjölkproduktionsanläggning ska den uppfylla sådana ytterligare krav som anges i 6 – 42 §§ samt 44 – 46 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:33

text: ) om hygien och hälsa vid produktion av mjölk. Mjölk och mjölkprodukter från djur som är mottagliga för mul- och klövsjuka ska komma från kliniskt friska djur och, ifråga om arter som är mottagliga för tuberkulos och brucellos, ska mjölken eller mjölkprodukterna härröra från djur i besättningar som är anslutna till ett kontrollprogram avseende angivna sjukdomar.

text: Tarmar avsedda som livsmedel och som härrör från däggdjur

text: För införsel från ett land inom EU och från Norge av tarmar från däggdjur ska produkten härröra från en i ursprungslandet godkänd anläggning för saltning och torkning eller från ett godkänt slakteri.

text: Saknr J 30

text: Vid införsel från tredje land ska produkten 1. ha skrapats, tvättats och därefter antingen saltats eller blekts, alternativt att den har skrapats och sedan torkats, och 2. efter den behandling som anges i 1 ha hanterats på ett sådant sätt att det inte finns risk för att produkten har utsatts för smitta.

text: Ben, horn, hovar samt produkter därav avsedda som livsmedel

text: Ben, horn och hovar samt produkter därav, dock inte mjölprodukter, som förs in i landet ska härröra från djur vars kött uppfyller djurhälsokraven för handel inom eller export till EU.

text: Bearbetat animaliskt protein avsett som livsmedel

text: För införsel av bearbetat animaliskt protein ska råvaran härröra från djur vars kött uppfyller djurhälsokraven för handel inom eller export till EU.

text: Späck och utsmält fett avsedda som livsmedel

text: Späck och utsmält fett som förs in i landet ska härröra från djur vars kött uppfyller djurhälsokraven för handel inom eller export till EU. För införsel av späck och utsmält fett från ett tredje land där det har förekommit utbrott av en allvarlig smittsam sjukdom under de senaste tolv månaderna, ska produkten ha genomgått någon av följande behandlingar. 1. värmebehandling vid minst 70ºC under minst 30 minuter, 2. värmebehandling vid minst 90ºC under minst 15 minuter, eller 3. värmebehandling vid en minimitemperatur av 80ºC i ett system för kontinuerlig utsmältning av fett.

text: Färskt blod avsett som livsmedel och som härrör från hovdjur och fjäderfä

text: Färskt blod från fjäderfä och hägnat vilt som förs in från tredje land, ska härröra från djur vars kött uppfyller djurhälsokraven för export till EU. Färskt blod från tama hovdjur får inte föras in från tredje land.

text: Blodprodukter avsedda som livsmedel och som härrör från hovdjur och fjäderfä

text: Blodprodukter från hovdjur och fjäderfä som förs in i landet ska härröra från djur vars kött uppfyller djurhälsokraven för handel inom EU eller export till EU.

text: Saknr J 30

text: Särskilda villkor för införsel av vegetabiliska produkter som kan sprida smittsamma djursjukdomar

text: Hö och halm

text: Vid införsel av hö och halm avsett att användas som foder eller strö ska produkten åtföljas av ett intyg, av vilket det ska framgå att produkten har lagrats under två månader före införseltillfället.

text: Begränsning av införsel från Storbritannien och Nordirland samt Portugal

text: Med undantag av vad som framgår av 29 § får inte införsel ske från Storbritannien och Nordirland eller Portugal av köttmjöl, benmjöl eller kött- och benmjöl från däggdjur samt djurfoder som innehåller sådana produkter. Införsel får inte ske av produkter som är framställda av nötkreatur vilka har slaktats i Storbritannien och Nordirland eller Portugal och som kan komma in i människors eller djurs näringskedja. Detta gäller också material av sådana djur som är avsedda för framställning av medicinska, kosmetiska eller farmaceutiska produkter. Undantag från vad som anges i detta stycke finns i 24, 25 och 28§§. Bestämmelserna i första och andra stycket gäller inte den autonoma regionen Azorerna.

text: Med undantag från vad som anges i 23 § andra stycket får införsel ske av aminosyror och peptider som har framställts från hudar och skinn genom en process som innebär att materialet exponeras för ett pH-värde på 1 till 2 och därefter ett pHvärde på >11, följt av en värmebehandling vid 140°C i 30 minuter vid ett tryck av 3 bar.

text: Med undantag från vad som anges i 23 § andra stycket får införsel ske av 1. talg och talgprodukter från Storbritannien och Nordirland framställda av ämnen från djur lämpliga som människoföda och som har genomgått någon av de behandlingar som anges i bilaga I till

text: och upphäver beslut

text: . 2. talg och talgprodukter från Portugal framställda av ämnen från djur lämpliga som människoföda och som har genomgått någon av de behandlingar som anges i bilaga III till

text: om åtgärder som krävs med hänsyn till förekomsten av bovin spongiform encefalopati (BSE) i Portugal och om genomförande av en datumbaserad exportordning .

text: En införsel från Portugal enligt 24 och 25 §§ får ske under förutsättning att 1. nötkreatur som visat tecken på BSE inte har använts som råvara för framställning av produkterna.

text: 10 EGT nr L 113, 15.4.1998, s. 25, Celex 31998D0256. 11 EGT nr L 132, 15.5.2001, s. 17-29, Celex 32001D0376.

text: Saknr J 30

text: 2. skalle, kotpelare, hjärna, ryggmärg, öga, bräss, tarmar eller mjälte inte har använts för framställning av produkterna.

text: En införsel från Storbritannien och Nordirland enligt 24 och 25 §§ får ske under förutsättning att 1. nötkreatur som visar tecken på BSE och djur som är äldre än 30 månader inte har använts som råvara för framställning av produkterna. 2. skalle, kotpelare (med undantag av svanskotor), hjärna, ryggmärg, öga, tonsiller, bräss, tarmar eller mjälte inte har använts för framställning av produkterna.

text: Införsel från Storbritannien och Nordirland av material från nötkreatur som slaktats

text: i dessa länder

text: Utan hinder av 23 § andra stycket får införsel ske från Storbritannien och Nordirland av sällskapsdjursfoder samt kött och köttprodukter om fodret och produkterna framställts av nötkreatur som är födda och uppfödda i Storbritannien eller Nordirland och under förutsättning att djuren a. slaktats i Nordirland och fodret härrör från djur som ingår i det exportcertifierade besättningssystemet ”ECHS” (Export Certified Herd Scheme) enligt

text: rådets beslut 98/256/EG

text: och som härstammar från djurbesättningar godkända enligt ECHS, eller b. har slaktats i Storbritannien eller Nordirland och fodret kommer från djur som är godkända enligt det datumbaserade exportsystemet ”DBES” (Date-Based Export Scheme) enligt

text: rådets beslut 98/256/EG

text: samt att djuren är födda efter den 1 augusti 1996. Sällskapsdjursfoder, kött och köttprodukter ska dessutom åtföljas av ett hälsointyg utfärdat av en officiell veterinär i Storbritannien eller Nordirland. Hälsointyget ska innehålla texten ”framställda i enlighet med beslut

text: Införsel från Storbritannien och Nordirland och Portugal av material från

text: nötkreatur och däggdjur som inte slaktats i dessa länder

text: Utan hinder av 23 § första stycket får införsel ske från Storbritannien och Nordirland eller Portugal av sällskapsdjursfoder tillverkat av köttmjöl, benmjöl eller kött- och benmjöl från däggdjur under förutsättning att dessa råvaror inte har sitt ursprung i ovannämnda länder och att villkoren i tredje och fjärde stycket är uppfyllda. Införsel av sällskapsdjursfoder från Storbritannien och Nordirland eller Portugal tillverkat av nötkreatur med ursprung i andra länder än de nämnda får ske under förutsättning att djuren inte är slaktade i Storbritannien och Nordirland eller Portugal och att villkoren i tredje och fjärde stycket är uppfyllda. Fodret ska härröra från en anläggning som a. har godkänts av i landet behörig myndighet, b. står under officiell kontroll,

text: Saknr J 30

text: c. garanterar att foderråvarans ursprung kan följas genom hela produktionskedjan, d. har infört ett registreringssystem för den mängd material som kommer in till och förs ut från anläggningen, och som e. lossar, bearbetar, lagrar eller transporterar produkter avskilda från produkter som inte uppfyller dessa villkor. Fodret ska åtföljas av ett hälsointyg utfärdat av en officiell veterinär. Hälsointyget ska beträffande sändningar från Storbritannien och Nordirland innehålla texten ”framställd i enlighet med beslut

text: ” och beträffande sändningar från Portugal innehålla texten ”framställd i enlighet med beslut

text: ”. Denna bestämmelse gäller inte den autonoma regionen Azorerna.

text: Införsel av gelatin och dikalciumfosfat, talg, talgprodukter och produkter som har framställts av talg genom saponifikation, transesterifiering eller hydrolys, aminosyror, peptider och kollagen, som skulle kunna komma in i näringskedjan för människor och djur, eller som är avsedda för kosmetisk, medicinsk eller farmaceutisk användning, och som har framställts av nötkreatur får ske från Storbritannien och Nordirland eller Portugal endast under förutsättning att nötkreaturen inte slaktats där och att produkterna härrör från en anläggning som a. har godkänts av i landet behörig myndighet, b. står under officiell kontroll, c. garanterar att råmaterialets ursprung kan följas genom hela produktionskedjan, d. har infört ett registreringssystem för den mängd material som kommer in till och som förs ut från anläggningen, och som e. lossar, bearbetar, lagrar eller transporterar produkter avskilda från produkter som inte uppfyller dessa villkor. Produkterna ska dessutom vara märkta så att produktionsanläggningen kan identifieras och så att det framgår att, om de kommer från Storbritannien och Nordirland, de har framställts i enlighet med

text: rådets beslut 98/256/EG

text: och, om de kommer från Portugal, har framställts i enlighet med

text: kommissionens beslut 2001/376/EG

text: . Av märkningen ska också, i förekommande fall, framgå att produkterna är lämpliga att användas i livsmedel, foder, kosmetiska, medicinska eller farmaceutiska produkter. Denna bestämmelse gäller inte den autonoma regionen Azorerna.

text: Övriga bestämmelser

text: Transiteringstillstånd

text: En transitering av produkter som anges i dessa föreskrifter från land inom EU genom Sverige till tredje land ska stå under tullkontroll. Avsändaren av de produkter som ska transiteras ska ha ett tillstånd från Jordbruksverket för en transitering om de produkter som ska transiteras inte uppfyller de djurhälsokrav som anges i dessa föreskrifter. En skriftlig ansökan om tillstånd ska komma in till Jordbruksverket senast 30 dagar före transiteringen genom Sverige påbörjas och ska innehålla uppgift om - avsändarens namn, adress och telefonnummer,

text: Saknr J 30

text: - produktens art och namn, - beräknat datum för transiteringens påbörjande genom Sverige, - införselort, - transportmedel, samt - om det finns, godkännandenummer som anläggningen där produkten tillverkats eller bearbetats fått. Bestämmelser om transitering från tredje land genom ett eller flera länder inom EU, Norge, eller vad avser fiskprodukter, Island till tredje land, finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:135

text: ) om veterinära kontroller m.m. av produkter från tredje land.

text: Bestämmelse om undantag

text: Om det finns särskilda skäl, och under förutsättning att det inte strider mot någon bindande EG-rättsakt, kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 15 april 2004. Genom författningen upphävs Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1997:13

text: ) om införsel av produkter av animaliskt ursprung m.m. samt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:69

text: ) om utförsel av varor av animaliskt ursprung till länder inom Europeiska unionen (EU) och Norge. 2. Bestämmelserna i 7 § fjärde stycket gäller till och med den 30 april 2004. 3. Den som har ett giltigt införseltillstånd eller beslut om registrering av importör eller exportör som meddelats enligt de upphävda författningarna behöver inte ansöka om införseltillstånd eller registrering enligt denna författning.

text: MATS PERSSON

text: Stig Widell (Foderkvalitetsenheten)


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Statens jordbruksverks föreskrifter om bekämpande av salmonella hos djur

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om åtgärder vid misstanke eller konstaterat fall av salmonella hos djur. För sällskapsdjur vilka inte hålls för yrkesmässig uppfödning är endast 3-8 §§ tillämpliga. För salmonella i livsmedel finns bestämmelser i

text: livsmedelslagen (1971:511)

text: . För salmonella i foder finns bestämmelser i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1993:177

text: ) om foder. Bestämmelser om omhändertagande av kadaver från självdöda eller avlivade djur, gödsel eller andra animaliska biprodukter finns i europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel samt i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:34

text: ) om ha ntering av djurkadaver och andra animaliska biprodukter.

type: stycke

type: paragraf

text: Vad som anges om beslut av Statens Jordbruksverk i 11, 19, 21 och 22 §§, gäller istället länsstyrelsen eller veterinär vid delegering enligt 3 § zoono

text: sförordningen (1999:660)

text: . Vad som anges om beslut av Statens jordbruksverk i

text: 18 §

text: gäller istället länsstyrelsen vid delegering enligt

text: 3 § zoonosförordningen (1999:660)

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter avses med; avdelning: del av fjäderfäbesättning som smittskyddsmä ssigt kan betraktas som en separat enhet,

text: 1 Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048).

text: besättning: samtliga djur som, av en eller flera djurhållare, hålls på ett sådant sätt att de smittskyddsmässigt räknas som en enhet, besättningsprovtagning: en, efter konstaterat eller misstänkt primärfall av salmonella, av veterinär utförd representativ bakteriologisk träckprovtagning i besättningen avseende förekomst av salmonella, fjäderfä: fjäderfä avsedda för slakt eller äggproduktion eller avel för sådan produktion, miljöprovtagning: av veterinär utförd provtagning i miljön i en besättning i syfte att utföra bakteriologisk odling avseende salmonella, primärfall: det första vid odling konstaterade fallet av salmonella hos djur i en besättning under en sammanhängande smittperiod, provtagning: av veterinär utförd provtagning för bakteriologisk undersökning avseende salmonella, salmonella: alla subspecies och serovarianter av Salmonella enterica, specialiserad köttdjursuppfödning: besättning med nötkreatur utan moderdjur och där djur föds upp enbart för slakt, spärrförklaring: begränsningar eller andra villkor vad gäller hanteringen av djur eller produkter av djur och andra varor eller såvitt avser kontakter mellan djur och människor, sällskapsdjur: djur som tillhör arter som normalt utfodras och hålls av människor men inte är livsmedelsproducerande; till sällskapsdjur räknas inte häst-, försöks- och pälsdjur samt djur för offentlig förevisning, veterinär: en veterinär utsedd av Jordbruksverket eller länsstyrelsen om en delegation har skett enligt

text: 3 § zoonosförordningen (1999:660)

text: , att utföra uppdrag i enlighet med dessa föreskrifter.

text: Inledande åtgärder

text: Allmänna rutiner om anmälan vid misstänkt eller konstaterad salmonella finns i

text: 3 § zoonoslagen (1999:658)

text: . Den som är ansvarig för det laboratorium där salmonella konstaterats ska skyndsamt per telefon samt skriftligt underrätta Jordbruksverket och länsstyrelsen om undersökningsresultatet.

text: När länsstyrelsen fått uppgift om konstaterat fall av salmone lla ska, förutom vad som sägs i

text: 3 § zoonoslagen (1999:658)

text: , detta utan dröjsmål per telefon meddelas till aktuell besiktningsveterinär. Vidare ska länsstyrelsen i förekommande fall skyndsamt skriftligen underrätta mejeri, husdjursförening och djurhälsovårdsorganis ationer samt övriga som bedöms ha behov av informationen.

text: En bakteriestam, isolerad från primärfall av salmonella, ska omgående av den ansvarige för det undersökande laboratoriet sändas till Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA) för konfirmering, typning, registrering samt kontroll av resistensmönster. Den som är ansvarig för aktuell laboratorieverksamhet vid SVA ska skriftligen meddela undersökningsresultatet till remitterande laboratorium, Jordbruksverket samt länsstyrelsen. Kvarstår infektionen i besättningen, ska ytterligare kontroll av salmonellatypen samt resistensmönster ske vid SVA med minst sex och högst åtta månaders intervall efter begäran från länsstyrelsen.

text: När resultat erhållits från SVA enligt 6 § ska det remitterande laboratoriet skriftligt meddela ett slutligt undersökningsresultat till Jordbruksverket, länsstyrelsen, den provtagande veterinären samt djurägaren.

text: Provsvar från samtliga undersökningar avseende salmonella, vilka utförts efter primärfallet, ska av den ansvarige för det undersökande laboratoriet snarast sändas till Jordbruksverket, länsstyrelsen, den veterinär som utsetts att utföra provtagning, undersökning och smittskyddsutredning samt till djurägaren. Provsvaret ska, förutom resultatet, innehålla uppgifter om; - djurägarens namn och adress samt, om det finns, produktionsplatsnummer, - provtagarens namn, - provtagningsdatum samt ankomstdatum till laboratoriet, - eventuell diariebeteckning från Jordbruksverket eller länsstyrelsen, - undersökningsmaterial, - provtagningsplats, djurslag samt djurkategori, - djuridentitet och om provet är ett individprov eller ett samlingsprov. Vid samlingsprov ska det framgå identitet på i varje prov ingående djur alternativt grupper av djur. Uppgifter enligt ovan ska framgå av den remiss som medföljer till laboratoriet.

text: Analyser avseende salmonella i träck eller miljöprover, inom ramen för en beslutad smittskyddsutredning, ska ske på ett av Jordbruksverket godkänt svenskt veterinärmedicinskt laboratorium enligt Internationella standardiseringsorganisationens standardmetod, ISO 6579:1993, eller enligt den metod som beskrivs av Nordisk metodikkommitté för Livsmedel (NMKL-metod nr 71, fjärde utgå van, 1991 eller reviderade utgåvor) och för vilka laboratoriet är ackrediterat.

text: Bestämmelser om att Jordbruksverket eller länsstyrelsen, om en delegation har skett, får utse en veterinär att utföra provtagning, undersökning och smittskyddsutredning då primärfall av salmonella konstaterats finns i

text: 3 § zoonosförordningen (1999:660)

text: Åtgärder vid konstaterad salmonellainfektion

text: Bestämmelser om att Jordbruksverket får fatta beslut om spärrförkla ring avseende fastighet eller del av fastighet finns i

text: 5 § zoonoslagen (1999:658)

text: jämförd med

text: 3 § zoonosförordningen (1999:660)

text: . Ett beslut om spärrförklaring av veterinär vid delegering ska ske på Jordbruksverkets blankett D 25 vad gäller alla djurslag utom värphöns och D26 vad gäller värphöns, snarast efter uppgift erhållits om salmonellaförekomst i besättningen. Vidare ska veterinären snarast genomföra utredning avseende foderanvändning i besättningen på Jordbruksverkets blankett D 64. Beslutet om spärrförklaring samt skötselföreskrifter som anges på Jordbruksverkets blankett D 2 ska snarast av veterinären delges till djurhållaren. Snarast därefter ska beslutet om spärrförklaring, skötselföreskrifter samt foderblankett skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: Veterinären ska snarast, dock senast inom en vecka efter det att denne utsetts, genomföra en smittskyddsutredning och upprätta en rapport på Jordbruksverkets blankett D 11. Rapporten ska skickas av veterinären till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: En besättningsprovtagning ska för samtliga djurslag ske i sådan omfattning att den ger en god bild av infektionsgraden i besättningen. Miljöprovtagning ska dessutom utföras i den utsträckning som anses erforderlig. I den mån det finns av Jordbruksverket godkända riktlinjer avseende provtagning ska dessa beaktas. Vid behov ska samråd avseende provtagningen ske med Jordbruksverket och SVA.

text: Utan hinder av 13 § ska i fjäderfäbesättningar provtagning ske i samtliga avdelningar, förutom i den avdelning i vilket primärfallet konstaterats. Omfattningen av denna provtagning ska ske i samråd med Jordbruksverket.

text: Uppföljande provtagningar ska vid behov ske i besättningen.

text: Om salmonella inte återfinns i besättningen vid den efter primärfallet inledande besättningsprovtagningen samt efter besättningsprovtagning utförd en månad senare får, förutom i fjäderfäbesättningar, efter samråd med Jordbruksverket och länsstyrelsen, beslut om spärrförklaring upphävas av veterinären på Jordbruksverkets blankett D 10 utan att sanering utförts. Beslutet om upphävande av spärrförklaring ska av veterinären delges djurägaren och snarast därefter skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen. Efter upphävande av spärrförklaring enligt första stycket ska avslutande åtgärder enligt 25 och 26 §§ i dessa föreskrifter vidtagas av veterinären.

text: Bekämpnings- och saneringsåtgärder

text: Med ledning av vad som framkommit i smittskyddsutredningen och provtagningen ska veterinären snarast upprätta ett förslag till saneringsplan för fortsatta bekämpningsåtgärder. Denna ska upprättas efter samråd med länsstyrelsen. I den mån det finns av Jordbruksverket godkända riktlinjer avseende sanering ska dessa beaktas. Vid behov ska samråd även ske med SVA och andra berörda experter.

text: Saneringsplanen ska av veterinären skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen för beslut om fastställande.

text: Bestämmelser om att Jordbruksverket får fatta beslut om slakt eller annan avlivning av djur och destruktion av ägg finns i

text: 5 § zoonoslagen (1999:658)

text: jämförd med

text: 3 § zoonosförordningen (1999:660)

text: . I

text: zoonosförordningen (1999:660)

text: finns bestämmelser om värdering av djur.

text: Om en del av besättningen, vilken smittskyddsmässigt kan betraktas som en egen separat enhet, efter provtagning eller en epidemiologisk utredning, befunnits fri från salmonella, får spärrförklaringen, efter samråd med Jordbruksverket, upphävas av veterinären för denna del på Jordbruksverkets blankett D10 (s.k. partiellt hävande av spärrförkla ring).

text: Gödsel samt ströbädd från smittad besättning ska hanteras i enlighet med en av Jordbruksverket genom beslut fastställd saneringsplan. I den mån det finns av Jordbruksverket godkända riktlinjer avseende gödselhantering ska dessa beaktas vid framtagande av saneringsplanen.

text: Bestämmelser om att Jordbruksverket får fatta beslut om omhändertagande av avlivade djur finns i

text: 5 § zoonoslagen (1999:658)

text: jämförd med

text: 3 § zoonosförordningen (1999:660)

text: . Om djur självdör i besättningen under utredningsperioden ska veterinären kontaktas för att avgöra om djuret ska genomgå obduktion.

text: Avslutande av bekämpning

text: Då föreskrivna och beslutade saneringsåtgärder är vidtagna och kontrollerade av veterinär samt besättningsprovtagning med negativt resultat är utförd två gånger med cirka en månads mellanrum på kvarvarande djur får, efter samråd med Jordbruksverket och länsstyrelsen, spärrförklaringen upphävas av veterinären på Jordbruksverkets blankett D 10. Beslutet om upphävande av spärrförklaring ska av veterinären delges djurägaren och snarast därefter skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: Efter avslutad sanering och innan spärrförklaringen upphävs ska miljöprovtagning med negativt resultat avseende salmonella finnas dokumenterat för fjäderfä- och slaktsvinbesättningar, specialiserade köttdjursuppfödningar samt för övriga besättningar vid behov. Veterinären ska vid behov samråda med Jordbruksverket eller länsstyrelsen om miljöprovtagningen.

text: En slutrapport ska upprättas av veterinären på Jordbruksverkets blankett Int 9 och snarast därefter tillsammans med besättningsjournalen på Jordbruksverkets blankett D 67 skickas till Jordbruksverket med kopia till länsstyrelsen.

text: Länsstyrelsen ska snarast efter det att länsstyrelsen har fått besked om upphävande av spärrförklaring, skriftligen meddela upphävandet till smittskyddsläkaren, den förvaltning inom aktuell kommun som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet, aktuellt laboratorium samt i förekommande fall besiktningsveterinär, mejeriförening, husdjursförening, djurhälsovårdsorganisation samt övriga som länsstyrelsen bedömer ha behov av informationen.

text: Tillsyn

text: Av

text: 8 § zoonoslagen (1999:658)

text: framgår att länsstyrelsen inom länet utövar tillsynen över efterlevnaden av

text: zoonoslagen

text: och föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen. Utöver vad som framgår av

text: första stycket

text: ska även veterinären ha tillsynen över efterlevnaden av beslut som fattats enligt

text: eller

text: 5 §§

text: zoonoslagen (1999:658)

text: vid misstanke om eller konstaterat fall av salmonella hos djur. Tillsynen gäller beslut

text: som har anknytning till det uppdrag som denne utsetts till att utföra. Vid påtalade brister som inte rättas till ska veterinären rapportera detta till länsstyrelsen. 28 § Under saneringen ska veterinären regelbundet kontrollera det pågående arbetet i besättningen.

text: Övrigt

text: Vaccinering av djur mot salmonella får endast utföras efter särskilt tillstånd från Jordbruksverket. 30 § Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2004, då lantbruksstyrelsens kungörelse (

text: LSFS 1982:39

text: ) om bekämpning av salmonella hos djur ska upphöra att gälla.

text: MATS PERSSON

text: Robert ter Horst (Smittskyddsenheten)

type: foreskrift


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om bekämpning av potatiskräfta

text: Dessa bestämmelser har till syfte att bekämpa och hindra spridning av potatiskräfta, orsakad av svampen Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med brukningsenhet: En eller flera fastigheter eller delar av sådana där jordbearbetningsredskap eller maskiner eller annan utrustning för produktion av potatis används gemensamt.

text: Förbud

text: Allt innehav och all hantering av kulturer av Synchytrium endobioticum är förbjuden.

text: Anmälningsskyldighet

text: I

text: 4 § växtskyddslagen (1972:318)

text: och

text: 7 § förordningen (1995:681)

text: om växtskydd m.m. finns bestämmelser om att den som har anledning att anta att potatiskräfta angripit växt eller växtodling på mark som han äger eller brukar eller växter i lager som han innehar för försäljning till andra än konsumenter genast ska anmäla detta till Jordbruksverket eller länsstyrelsen.

text: Smittförklarat område och riskområde

text: Jordbruksverket smittförklarar det område inom vilket potatiskräfta påträffats samt beslutar om områdets avgränsning. Jordbruksverket beslutar även om avgränsning av ett riskområde med avseende på potatiskräfta. Utöver sådant riskområde ska annan mark som tillhör samma brukningsenhet som ett smittförklarat område anses vara riskområde så länge som marken ingår i brukningsenheten, om inte Jordbruksverket beslutar annat.

text: rådets direktiv 69/464/EEG av den 8 december 1969

text: om bekämpning av potatiskräfta (EGT nr L 323, 24.12.1969, s. 1, Celex 31969L0464).

text: Beslutet om att ett område är smittförklarat eller utgör riskområde gäller till dess att det upphävs av Jordbruksverket. Ett sådant beslut kan fattas när potatiskräfta inte längre kan påvisas inom området. Under förutsättning att en brukningsenhet omfattar högst 2 hektar odlad jord och potatisodling om högst 0,1 hektar kan dock ett beslut om att området är smittförklarat eller riskområde upphävas av Jordbruksverket 20 år efter den senaste odlingen av en kräftmottaglig potatissort inom området.

text: Länsstyrelsen ska ha en aktuell förteckning över smittförklarade områden och riskområden i länet och förvara handlingar om fall av potatiskräfta i länet så länge ett området är smittförklarat eller utgör riskområde.

text: Odling

text: Inom smittförklarat område får inte potatis odlas eller lagras. Inte heller växter som är avsedda för vidare odling på annan plats får odlas, jordslås eller lagras inom ett smittförklarat område. Dock får sådana växter som är avsedda för produktion av fröburet utsäde odlas. Markinnehavare ska inom området rensa bort plantor från potatisknölar som övervintrat och förstöra plantorna på det sätt som länsstyrelsen bestämmer. Inom smittförklarat område på brukningsenhet som omfattar högst 2 hektar odlad jord och potatisodling om högst 0,1 hektar får, utan hinder av vad som föreskrivs i första stycket, odlas och lagras potatis av sorter som är resistenta mot den ras av potatiskräfta som förekommer inom området.

text: Inom ett smittförklarat område där potatisodling är tillåten enligt 8 § tredje stycket får potatis inte odlas första året efter det att området smittförklarats. Första gången potatis åter odlas inom området ska nytt certifierat utsäde användas. Ur skörd som härstammar från sådan utsädespotatis får därefter tas utsäde, dock enbart för eget bruk. Om en potatissort som inte är resistent mot potatiskräfta odlas inom sådant område får potatis inte odlas inom området påföljande odlingsår. Markinnehavare ska under det år då potatis inte får odlas inom området rensa bort plantor från potatisknölar som övervintrat och förstöra plantorna på det sätt som länsstyrelsen bestämmer.

text: Inom riskområde får endast potatissorter som är resistenta mot den ras av potatiskräfta som förekommer inom området odlas. Växter avsedda för vidare odling på annan plats får inte odlas, jordslås eller lagras inom riskområde. Dock får sådana växter som är avsedda för produktion av fröburet utsäde odlas. Första året efter det att potatiskräfta konstaterats på en brukningsenhet ska nytt certifierat utsäde användas på brukningsenheten. Ur skörd som härstammar från sådan utsädespotatis får därefter tas utsäde, dock enbart för eget bruk.

text: Användning av smittad skörd och bortförande av växtrester

text: Potatis från skörd som är smittad med potatiskräfta får endast användas i odlarens eget hushåll eller som djurfoder, under förutsättning att gödseln från de utfodrade djuren inte sprids utanför det smittförklarade området eller riskområdet. Länsstyrelsen får i särskilda fall medge annan användning under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för vidare smittspridning. Blast och andra växtrester från smittade plantor ska förstöras på sådant sätt att vidare smittspridning förhindras.

text: Bortförande av potatis och jord m.m.

text: Potatis som odlats inom riskområde enligt 10 § eller inom smittförklarat område enligt 8 § tredje stycket får endast föras bort från området om den säljs som industriråvara eller, efter sortering på brukningsenheten, som matpotatis. Länsstyrelsen får i särskilda fall besluta att potatis får föras bort för annan användning under förutsättning att det inte finns någon identifierbar risk för vidare smittspridning.

text: Från smittförklarat område eller riskområde får inte utan särskilt tillstånd från länsstyrelsen föras bort jord, gödsel, kompost eller växtrester av potatis.

text: Länsstyrelsen får besluta om att underjordiska växtdelar av andra växter än potatis, såsom morötter och kålrötter, vilka odlats inom smittförklarat område eller inom riskområde inte får användas fritt eller säljas.

text: Transportmedel, maskiner och andra redskap, som använts vid jordbearbetning, spridning av stallgödsel, sättning och skörd av potatis, skörd av rotfrukter och vid grävnings- eller schaktningsarbeten, på brukningsenhet inom vilket det finns ett smittförklarat område ska rengöras så att de är helt fria från jord och växtdelar innan de lämnar brukningsenheten. Länsstyrelsen får i särskilda fall ge tillstånd till bortförande av transportmedel, maskiner och redskap som inte rengjorts.

text: Övriga bestämmelser

text: När potatiskräfta konstaterats ska länsstyrelsen besöka den smittade brukningsenheten och upprätta en rapport över fallet. Länsstyrelsen ska därefter utarbeta förslag till omfattningen av smittförklarat område och riskområde till grund för Jordbruksverkets beslut. Länsstyrelsens förslag samt fastighetsgränser för samtliga brukade fastigheter ska markeras på en kopia av Ekonomiska kartan eller motsvarande och snarast därefter lämnas till Jordbruksverket. Under den tid då ett område är smittförklarat område eller riskområde ansvarar länsstyrelsen för tillsynen över all odling och hantering av potatis inom området. Rapportering om utförda inspektioner ska årligen senast den 1 november lämnas till Jordbruksverket. Länsstyrelsen ska även i övrigt medverka vid bekämpning av potatiskräfta på sätt som Jordbruksverket bestämmer.

text: Ytterligare bestämmelser om innehav och hantering av kulturer av Synchytrium endobioticum finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:13

text: ) om införsel från tredje land eller förflyttning inom Europeiska unionen (EU) av växter m.m. för vetenskapligt ändamål.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 15 maj 2004, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:64

text: ) om bekämpning av potatiskräfta ska upphöra att gälla.

text: MATS PERSSON

text: Ulrika Rinman (Växtinspektionen)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:33) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om Statens växtsortnämnds prövning och godkännande av växtsorter, av de i bilaga 1 till

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: angivna arterna av lantbruks- och köksväxter, för intagning i den officiella svenska sortlistan. Bestämmelserna i dessa föreskrifter ska även tillämpas på växtsorter av köksväxtarterna Allium cepa L. var. ascalonicum L. (schalottenlök), Allium fistulosum L. (piplök), Allium sativum L. (vitlök), Cynara scolymus L. (kronärtskocka) samt Rheum spp. (rabarber). Sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter behöver endast godkännas för intagning i sortlistan, om utsäde av dessa sorter ska saluföras under sin sortbenämning. Växtsortnämnden kan besluta om intagning i sortlistan även av sorter av andra arter än de som anges i första respektive

text: andra stycket

text: SJVFS 2002:51

text: Jfr

text: rådets direktiv 2002/53/EG av den 13 juni 2002

text: om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter (EGT L 193, 20.07.2002, s. 12, Celex 32002L0053), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT L 268, 18.10.2003, s. 1, Celex 32003R1829),

text: rådets direktiv 2002/55/EG av den 13 juni 2002

text: om saluföring av utsäde av köksväxter (EGT L 193, 20.07.2002, s. 33, Celex 32002L0055), senast ändrat genom

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder,

text: rådets direktiv 92/33/EEG av den 28 april 1992

text: om saluförande av annat förökningsoch plantmaterial av grönsaker än utsäde (EGT L 157, 10.6.1992, s. 1, Celex 31992L0033), senast ändrat genom

text: rådets direktiv 2003/61/EG

text: (EUT L 165, 3.7.2003, s. 23, Celex 32003L0061),

text: kommissionens direktiv 2003/90/EG av den 6 oktober 2003

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 7, Celex 32003L0090),

text: kommissionens direktiv 2003/91/EG av den 6 oktober 2003

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av köksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 11, Celex 32003L0091) samt Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 69/98 av den 1 juli 1998 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet (EGT L 158, 24.6.1999, s. 1) senast ändrat genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 70/2003 (EUT L 257, 9.10.2003, s. 14). 2 Författningen omtryckt

text: SJVFS 2002:51

text: Ansökan

text: En ansökan om intagning i sortlistan ges in till Växtsortnämnden, som föranstaltar om provning i enlighet med 4 och 6 §§. Ansökan ska göras på ett formulär som tillhandahålls av nämnden och vara nämnden tillhanda senast vid den tidpunkt som fastställs av nämnden. Vid ansökan om intagning i sortlistan ska även ett förslag till sortbenämning inlämnas. Av ansökan ska framgå om en ansökan om godkännande har gjorts även i ett annat EES-land eller i Schweiz. I sådant fall ska detta land anges liksom om ansökan bifallits där. ( ).

text: Förutsättningar för godkännande

text: Växtsortnämnden fattar beslut om godkännande av en sort för intagning i sortlistan på grundval av resultat från officiell provning enligt 4 och 6 §§, inhämtande av uppgifter om tillstånd för utsläppande på marknaden enligt 9 §, godkännande för användning som livsmedel eller foder enligt 10 § andra stycket samt om sorten har en sortbenämning som efter kungörande kan godkännas av nämnden i enlighet med 11 §. ( ).

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om: 1. Sorten är särskiljbar, vilket betyder att den, oavsett om det ursprungliga materialet från vilken den framställts uppkommit genom naturligt urval eller genom växtförädlingsarbete, klart går att skilja, med avseende på ett eller flera viktiga kännetecken, från alla andra sorter som är kända inom EES eller Schweiz enligt definitionen i 5 §. Kännetecknen hos en sort ska vara klart identifierbara och möjliga att beskriva noggrant. Om det vid nämndens prövning visar sig att två eller flera anmälda sorter inte är särskiljbara från varandra ska den sort, för vilken ansökan först har givits in, ha företräde. 2. Sorten är tillräckligt enhetlig, vilket betyder att de plantor den består av, med mycket få avvikelser, är likartade eller genetiskt identiska vad beträffar alla i sammanhanget väsentliga kännetecken. Hänsyn ska härvid tas till växtarters skilda reproduktionssystem. 3. Sorten är stabil, vilket betyder att den efter upprepad förökning i enlighet med den av förädlaren angivna förökningsmetoden, i fråga om sina väsentliga kännetecken fortsatt överensstämmer med sortbeskrivningen. (

text: SJVFS 2004:24

text: För att en sort ska anses som känd inom EES eller i Schweiz, ska den vid tidpunkten för ingivandet av ansökan om en ny sorts godkännande vara 1. intagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter eller i den gemensamma sortlistan över arter av köksväxter, 2. godkänd för certifiering och saluföring i ett EES-land eller i Schweiz men ännu inte intagen i någon av de gemensamma sortlistorna enligt punkt 1, eller

text: 3 Med EES avses Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket utgörs av Europeiska unionen (EU) och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som undertecknat avtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet, dvs. Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Liechtenstein, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Portugal, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tyskland och Österrike. Fr.o.m. den 1 maj 2004 omfattar EES även EU:s nya medlemsstater Cypern, Estland, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern.

text: 3. godkänd för certifiering i ett annat land utanför EES än Schweiz. En sort ska även anses känd inom EES och Schweiz när en ansökan om godkännande har lämnats in i Sverige, i något annat EES-land eller i Schweiz vid den tidpunkt som anges i första stycket. En sort ska dock inte anses som känd inom EES eller i Schweiz om de i första och andra styckena angivna förutsättningarna inte längre gäller i något EES-land eller i Schweiz, vid den tidpunkt då ett beslut om godkännande av den nya sorten fattas. ( ).

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om den har ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde, som grundar sig på resultat som framkommit vid ett tillräckligt antal officiella värdeprovningsförsök under minst två år. Dessa försök ska utföras på ett sådant sätt att minst följande egenskaper hos sorten kan bedömas 1. avkastningsförmåga, 2. resistens mot växtskadegörare, 3. hur sorten reagerar på faktorer i den fysiska miljön, samt 4. kvalitetsegenskaper. De metoder som använts för att bedöma egenskaperna ska anges i samband med redogörelsen för resultaten. En sorts odlings- och bruksvärde ska anses som tillfredsställande om dess egenskaper som helhet, vid en jämförelse med andra sorter som är intagna i sortlistan, visar ett klart framsteg i minst ett bestämt geografiskt område vad gäller odlingen, utnyttjandet av den skördade varan eller av produkter som framställs av den. Vid bedömningen får Växtsortnämnden bortse från enstaka mindre goda egenskaper hos sorten om dessa uppvägs av andra överlägsna sådana. Nämnden får vid sin prövning ta hänsyn även till andra provningsresultat som kan tillmätas betydelse vid bedömningen. Intagning i sortlistan får nekas om odlingen av en sort kan medföra hälsofara för människor, djur eller växter. ( ).

text: För köksväxtsorter utom industricikoria ska, om upprätthållaren begär det, anges om utsäde av en godkänd sort endast får saluföras som standardutsäde, genom att det i sortlistan anges att det är fråga om en s.k. ”b-sort”. För sådana sorter får resultaten från inofficiella undersökningar och kunskap som erhållits genom praktiska odlingserfarenheter beaktas vid Växtsortnämndens prövning.

text: Kravet på prövning av en sorts odlings- och bruksvärde enligt 6 § omfattar inte 1. grässorter som, enligt sökandes försäkran, ska användas för annat ändamål än foder, 2. sorter, vilkas utsäde är avsett att saluföras endast a) i Schweiz eller i ett annat EES-land än Sverige, och detta land har godkänt sorten såvitt avser dess odlings- och bruksvärde, eller b) i ett annat land utanför EES än Schweiz, 3. sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter som uppfyller de krav som anges i 4 §, 4. sorter av köksväxtarter, med undantag av industricikoria, samt

text: 4 Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs.

text: 5. sorter av arter som avses i 1 § fjärde stycket. ( ).

text: En sort, som är eller innehåller en sådan genetiskt modifierad organism som avses i

text: 13 kap. 4 § miljöbalken

text: , får endast godkännas för intagning i sortlistan under förutsättning att ett tillstånd för utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: eller att ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. För provning i Sverige enligt 4 och 6 §§ av en sådan sort som avses i första stycket fordras tillstånd för avsiktlig utsättning enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: . Uppgift om att en sort som tagits in i sortlistan är genetiskt modifierad ska framgå av sortlistan. ( ).

text: Om en sort ska användas i livsmedel eller foder enligt definitionerna i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , får sorten inte vara skadlig för människors eller djurs hälsa vid avsiktlig konsumtion för att kunna godkännas för intagning i sortlistan. Om material från en sort är avsett att användas i livsmedel som omfattas av

text: artikel 3

text: , eller i foder som omfattas av

text: artikel 15

text: , i

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder , ska ett godkännande enligt nämnda förordning finnas för denna användning för att sorten ska kunna godkännas för intagning i sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Växtsortnämnden ska vid sin prövning av sortbenämningens lämplighet tillämpa

text: artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994

text: om gemenskapens växtförädlarrätt samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 930/2000 av den 4 maj 2000

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Om en sortbenämning senare skulle befinnas olämplig, kan Växtsortnämnden återkalla godkännandet och förelägga upprätthållaren att föreslå en annan benämning för godkännande. Nämnden kan bestämma att den ursprungliga benämningen under en viss tid ska användas som tilläggsnamn. ( ).

text: Provningens utförande

text: Provningen av en sorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska utföras av Statens utsädeskontroll (SUK) eller av en myndighet i ett annat EES-land, Schweiz eller ett tredjeland om provningen enligt Växtsortnämndens beslut kan jämställas med provning som utförs här i landet.

text: 5 EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 (Celex 32002R0178). 6 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1829). 7 EGT L 227, 1.9.1994, s. 1 (Celex 31994R2100). 8 EGT L 108, 5.5.2000, s. 3 (Celex 32000R0930).

text: När det gäller sorter av de arter som anges i bilaga 1 ska provningen utföras enligt de provningsriktlinjer för respektive art som utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Provningen av sorter av de arter som anges i bilaga 2 ska utföras enligt de provningsriktlinjer som fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Samtliga sortegenskaper enligt riktlinjerna i bilaga 1 ska användas, respektive alla egenskaper som märkts med en asterisk (*) i de riktlinjer som anges i bilaga 2, om inte observation av en viss egenskap är omöjlig genom att en annan egenskap uttrycks, eller en viss egenskap inte kommer till uttryck på grund av de miljöförhållanden under vilka provningen utförs. SUK ska vid genomförandet av provningen av de arter som räknas upp i bilagorna 1 och 2 se till att de minimivillkor i fråga om försöksutformning och odlingsvillkor som anges i de respektive riktlinjerna iakttas. Provningen av sorter av övriga arter ska utföras enligt de riktlinjer som nämnden och SUK gemensamt fastställer. Provningen av en sorts odlings- och bruksvärde utförs genom Sveriges lantbruksuniversitets försorg. Provningen kan kortas i de fall ett officiellt provningsresultat från ett EES-land, Schweiz eller ett tredjeland finns och då detta resultat enligt beslut av nämnden kan jämställas med provning som utförts här i landet. Sökanden ska tillhandahålla utsäde eller förökningsmaterial av en sort som anmälts till provning, i den mängd och av den kvalitet som den provande myndigheten begär. De myndigheter som utför provning enligt första eller fjärde stycket ska årligen informera sökanden om de preliminära provningsresultaten. ( ).

text: Sortlistan

text: Växtsortnämnden ska kungöra beslut om intagning i eller uttagning ur sortlistan, förnyat godkännande för en sort liksom andra ändringar av betydelse. Övriga EES-länder, Europeiska gemenskapernas kommission och Schweiz ska underrättas om dessa beslut och om ingivna, återkallade och avslagna ansökningar samt om förslag till sortbenämningar. För varje ny sort ska en kort beskrivning av sorten bifogas. Underrättelsen till kommissionen utgör en anmälan till EG:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter respektive för arter av köksväxter . (

text: SJVFS 2004:24

text: Växtsortnämnden ska årligen publicera den officiella svenska sortlistan, som för varje sort ska innehålla 1. sortens benämning, om denna är en kod ska det särskilt framgå 2. namnet på den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten och dennes eventuella ombud i landet, 3. tidpunkten för sortens intagning i sortlistan, 4. tidpunkten när sortgodkännandets giltighetstid löper ut, 5. eventuell synonym sortbenämning som används i ett annat EES-land eller i Schweiz,

text: 9 Kommissionen publicerar de gemensamma sortlistorna i Europeiska unionens officiella tidning (EUT).

text: 6. förbehåll som gäller för en sådan sort som avses i 8 § första stycket punkt 2 (exportsort), 7. uppgift om eventuell förlängd period enligt 16 § fjärde stycket för saluföring och certifiering av en sort vars giltighetsperiod löpt ut, samt 8. uppgift om att en sort är genetiskt modifierad. För sorter av raps och rybs ska det framgå om de är dubbellåga (00), dvs. har påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 µmol/g vid en vattenhalt på 9 %, bestämd i enlighet med EN ISO 9167-1:1995, och högst 2 % erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995 . För en grässort, som är avsedd för annat ändamål än foder, får det anges i sortlistan om sorten vid officiell provning i Sverige har bedömts ha ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde. ( ).

text: Växtsortnämnden ska för varje godkänd sort sammanställa dokumentation som innehåller en sortbeskrivning och de uppgifter som legat till grund för intagningen i sortlistan. Denna dokumentation ska lämnas till övriga EES-länder, Schweiz och kommissionen om så begärs. SUK ska bevara referensprov av godkända sorter för efterkontroll. (

text: SJVFS 2004:24

text: Giltighetstid för sortgodkännande

text: Ett godkännande är giltigt fram till utgången av det tionde kalenderåret efter det år då sorten godkändes för intagning i sortlistan. Ett godkännande kan därefter förnyas med 10 år i taget, under förutsättning att sorten enligt Växtsortnämndens bedömning odlas i tillräcklig omfattning, eller bör bibehållas i syfte att bevara de växtgenetiska resurserna, och att den fortfarande uppfyller kraven på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. En ansökan om förnyat godkännande ska ges in till nämnden senast två år före godkännandetidens utgång. Nämnden ska i sortlistan ange om en ansökan om förnyat godkännande givits in. Skulle ansökan inte vara slutbehandlad vid tioårsperiodens utgång, får nämnden tillfälligt förlänga godkännandets giltighetstid till dess ett beslut om förnyat godkännande är fattat. Om en sorts giltighet löpt ut utan att förnyelse begärts eller erhållits, eller sortgodkännandet av annan anledning återkallats, ska den tas ut ur sortlistan. Certifiering och saluföring av förökningsmaterial av en sort, som godkänts enligt dessa eller tidigare föreskrifter, får dock ske till och med den 30 juni det tredje året efter giltighetens utgång. Om upprätthållaren önskar använda sig av denna möjlighet ska det meddelas till Växtsortnämnden, senast innan sortgodkännandets giltighetstid löper ut. Annars kan denna möjlighet inte utnyttjas. En sådan förlängd period ska framgå av sortlistan. ( ).

text: 10 Jfr

text: artikel 4.1 i kommissionens förordning (EG) nr 2316/1999 av den 22 oktober 1999

text: om tillämpningsföreskrifter till

text: rådets förordning (EG) nr 1251/1999

text: om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor (EGT L 280, 30.10.1999, s. 43, Celex 31999R2316).

text: Övriga bestämmelser

text: Den som är ansvarig för en sorts upprätthållande ska 1. svara för att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk för upprätthållande av sorten, 2. föra och bevara anteckningar om förökning av sorten, att användas för kontroll av upprätthållandet. I anteckningarna ska även ingå uppgifter som omfattar generationerna före basutsäde eller motsvarande kategori, samt 3. på anmodan av SUK ta ut och sända in prov av förökningsmaterial för kontroll. Sådant prov kan även tas ut officiellt. Upprätthållande kan ske i ett annat EES-land, Schweiz eller i ett tredjeland vars kontroll av upprätthållande av sorter av ministerrådet har bedömts vara likvärdig med upprätthållande inom EU . ( ).

text: Växtsortnämnden ska återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan om 1. det efter provning visar sig att sorten inte längre är särskiljbar, tillräckligt enhetlig eller stabil, eller 2. den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten begär det, såvida inte upprätthållandet tillgodoses av någon annan.

text: Växtsortnämnden får återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan 1. om bestämmelserna i dessa föreskrifter inte följs, 2. om upprätthållaren trots uppmaning inte ställer nödvändigt förökningsmaterial till förfogande för efterkontroll, 3. om upprätthållaren trots uppmaning inte betalar förfallna avgifter i angiven tid, eller 4. om intagningen i sortlistan skett på oriktiga grunder.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 5 april 2001, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:196

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilagan angivna arterna påbörjats före den 31 mars 2002 behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med de nya bestämmelserna.

text: 11 Se

text: rådets beslut 97/788/EG av den 17 november 1997

text: om likvärdighet av kontroller i tredje land av förfaranden för upprätthållande av sorter (EGT L 322, 25.11.1997, s. 39, Celex 31997D0788), senast ändrat genom

text: kommissionens beslut 2004/120/EG

text: (EUT L 36, 07.02.2004, s. 57, Celex 32004D0120). 12

text: SJVFS 2001:33

text: . 13

text: SJVFS 2002:51

text: Denna författning träder i kraft den 7 maj 2004. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 7 maj 2004 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: MATS PERSSON

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: Bilaga 1

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Protocol for Distinctness, Uniformity and Stability Tests”) för respektive art har utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Protokollen finns tillgängliga på CPVO:s webbplats (www.cpvo.eu.int).

text: Lantbruksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Durumvete TP-120 27 mars 2002 Korn TP-19 27 mars 2002 Majs TP-02 15 november 2001 Potatis TP-23 27 mars 2002 Råg TP-58 31 oktober 2002 Solros TP-8 31 oktober 2002 Vete TP-03/2 27 mars 2002

text: Köksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Blomkål TP/45/1 15 november 2001 Broccoli TP/151/1 27 mars 2002 Brysselkål TP/54/1 27 mars 2002 Böna TP/12/1 15 november 2001 Chilipeppar/spansk peppar/paprika TP/76/1 27 mars 2002 Friséesallat TP/118/1 27 mars 2002 Gurka TP/61/1 27 mars 2002 Melon TP/104/1 27 mars 2002 Morot TP/49/6 27 mars 2002 Purjolök TP/85/1 15 november 2001 Rädisa TP/64/6 27 mars 2002 Rödkål TP/48/1 15 november 2001 Sallat TP/13/1 15 november 2001 Savoykål TP/48/1 15 november 2001 Sparris TP/130/1 27 mars 2002 Spenat TP/55/6 27 mars 2002 Tomat TP/44/2 15 november 2001 Vintersallat TP/75/6 27 mars 2002 Vitkål TP/48/1 15 november 2001 ( )

text: Bilaga 2

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Test Guidelines”) för respektive art har fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Riktlinjerna finns tillgängliga på UPOV:s webbplats (www.upov.int).

text: Lantbruksväxter

text: Art Riktlinjernas nr UPOV:s beslutsdatum

text: Alaskagräs TG/180/3 4 april 2001 Blålupin TG/66/3 14 november 1979 Bomull TG/88/6 4 april 2001 Brunven TG/30/6 12 oktober 1990 Engelskt rajgräs TG/4/7 12 oktober 1990 Foderbeta TG/150 4 november 1994 Fårsvingel TG/67/4 12 november 1980 Gullupin TG/66/3 14 november 1979 Havre TG/20/10 1 oktober 1994 Hundäxing TG/31/8 17 april 2002 Hybridrajgräs TG/4/7 12 oktober 1990 Italienskt rajgräs TG/4/7 12 oktober 1990 Jordnöt TG/93/3 13 november 1985 Krypven TG/30/6 12 oktober 1990 Kålrot TG/89/6 4 april 2001 Lusern TG/6/4 21 oktober 1988 Oljerättika TG/178/3 4 april 2001 Plattlosta TG/180/3 4 april 2001 Raps TG/36/6 18 oktober 1996 (rättelse 17 april 2002) Ris TG/16/4 13 november 1985 Rybs TG/185/3 17 april 2002 Rågvete TG/121/3 6 oktober 1989 Rödklöver TG/5/7 4 april 2001 Rödsvingel TG/67/4 12 november 1980 Rödven TG/30/6 12 oktober 1990 Rörsvingel TG/39/8 17 april 2002 Safflor TG/134/3 12 oktober 1990 Sojaböna TG/80/6 1 april 1998 Sorghum TG/122/3 6 oktober 1989 Spånadslin/oljelin TG/57/6 20 oktober 1995 Storven TG/30/6 12 oktober 1990 Timotej TG/34/6 7 november 1984 Vallmo TG/166/3 24 mars 1999 Vicker TG/32/6 21 oktober 1988 Vitklöver TG/38/7 9 april 2003 Vitlupin TG/66/3 14 november 1979 Vitsenap TG/179/3 4 april 2001 Åkerböna TG/8/6 17 april 2002 Ängsgröe TG/33/6 12 oktober 1990

text: Ängssvingel TG/39/8 17 april 2002 Ärt TG/7/9 4 november 1994 (rättelse 18 oktober 1996)

text: Köksväxter

text: Aubergin/äggplanta TG/117/4 17 april 2002 Blomsterböna TG/9/5 9 april 2003 Bondböna TG/206/1 9 april 2003 Fänkål TG/183/3 4 april 2001 Gräslök TG/161/3 1 april 1998 Grönkål TG/90/6 17 april 2002 Industricikoria TG/172/3 4 april 2001 Jättepumpa TG/155/3 18 oktober 1996 Kinesisk kål TG/105/4 9 april 2003 Kronärtskocka TG/184/3 4 april 2001 Kålrabbi TG/65/4 17 april 2002 Mangold TG/106/3 7 oktober 1987 Persilja TG/136/4 18 oktober 1991 Pumpa/squash TG/119/4 17 april 2002 Rabarber TG/62/6 24 mars 1999 Rova TG/37/10 4 april 2001 Rödbeta TG/60/6 18 oktober 1996 Selleri TG/82/4 17 april 2002 Storbladig cikoria TG/154/3 18 oktober 1996 Svartrot TG/116/3 21 oktober 1988 Vattenmelon TG/142/3 26 oktober 1993 Witloof-cikoria TG/173/3 5 april 2000 Vitlök TG/162/4 4 april 2001 Ärt TG/7/9 4 november 1994 (rättelse 18 oktober 1996) ( )


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om statistisk undersökning av näringsidkares innehav av svin, får samt höns och kycklingar

text: Uppgifter till den statistiska undersökningen av näringsidkares innehav av svin, får samt höns och kycklingar ska på begäran lämnas till Statens jordbruksverk av den som 1. brukar sammanlagt mer än 2,0 hektar åkermark och innehar svin, får, höns eller kycklingar eller 2. äger en djurbesättning som någon gång under innevarande år omfattat minst 50 suggor, eller minst 250 svin, eller minst 50 tackor, eller minst 1000 höns inklusive kycklingar.

text: De uppgifter som ska lämnas framgår av blanketten ”Djurräkning den 3 juni 2004” som utgör bilaga till denna författning och ska avse näringsidkarens innehav av djur per den 3 juni 2004. Uppgifterna ska ha inkommit till Statens jordbruksverk senast den 14 juni 2004. Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket besluta att uppgifterna lämnas vid ett senare tillfälle.

text: Denna författning träder i kraft den 14 maj 2004.

text: MATS PERSSON

text: Hans Jönrup (Statistikenheten)

text: Jfr

text: rådets direktiv 93/23/EEG

text: (EGT 149, 21.6.1993, s. 1, Celex 31993L0023),

text: rådets direktiv 93/25/EEG

text: (EGT 149, 21.6.1993, s. 10, Celex 31993L0025) senast ändrade genom rådet direktiv

text: (EGT 010, 16.1.1998, s 28, Celex 31997L0077).

text: SJVFS: 2004:27


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2000:126) om stöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet

text: Grundläggande bestämmelser om stöd finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999

text: om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 445/2002 av den 26 februari 2002

text: om tillämpningsföreskrifter till

text: rådets förordning (EG) nr 1257/1999

text: om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden , 3. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om strukturstöd och om stöd till utveckling av landsbygden, samt 4. förordningen (

text: ) om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder (LBU-förordningen), 5.

text: rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 1992

text: om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen , samt 6.

text: kommissionens förordning (EG) nr 2419/2001 av den 11 december 2001

text: om fastställande av tillämpningsföreskrifter för det integrerade administrations- och kontrollsystemet för vissa av gemenskapens stödordningar som infördes genom

text: rådets förordning (EEG) nr 3508/92

text: (IAKS-förordningen). (

text: SJVFS 2002:37

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2003:21

text: . 2 EGT L 160, 26.6.1999, s. 80 (Celex 31999R1257). 3 EGT L 74, 15.3.2002, s. 1 (Celex 32002R0445). 4 EGT L 355, 5.12.1992, s. 1 (Celex 31992R3508). 5 EGT L 327, 12.12.2001, s. 11 (Celex 32001R2419).

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter förstås med förna: dött växtmaterial på marken som fortfarande har kvar sin struktur och ännu inte brutits ned, kräva skötsel för att behålla sina värden: marken har sådan växtlighet att årlig skötsel krävs för att hindra att markvegetationen bildar förna, landskapselement: landskapselement som krävs för att kvalificera renvall som stödobjekt och som uppfyller förutsättningarna i 18 §, renvall: renvallar som uppfyller förutsättningarna i 17 §, renhägn: renhägn som uppfyller förutsättningarna i 19 §, skadlig ansamling av förna: en ansamling av förna som kan leda till uppluckring av grässvålen eller på annat sätt skada markens natur- eller kulturmiljövärden, stödobjekt: renvallar och renhägn, traditionell: huvudsakligen uppförd före motoriseringen av renskötseln, d.v.s. före 1960, träd och buskar av igenväxningskaraktär: träd och buskar som kunnat etablera sig p.g.a. att renvallen/renhägnet inte längre används vid renskötsel och/eller som kan skada natur- och kulturmiljövärden; hit räknas varken de träd och buskar som haft en funktion i den traditionella renskötseln eller deras ersättningsträd, samt öppen mark: sådan mark där markvegetationen inte påverkas av skugga eller annan konkurrens från träd och buskar. (

text: SJVFS 2003:21

text: Allmänt om ansökningar m.m.

text: En ansökan, redovisning eller anmälan ska göras skriftligen på det sätt, inlämnas inom den tid och innehålla de uppgifter som framgår av EG:s regler, LBUförordningen, dessa föreskrifter eller den blankett på vilken uppgifterna ska lämnas. Detsamma gäller uppgifter som senare ändras eller tillförs en ansökan, redovisning eller anmälan. Uppgifter som inte påverkar stödbeloppet eller utbetalningen av stöd får dock lämnas muntligt om länsstyrelsen medger det. En ansökan, redovisning eller anmälan ska ges in i original och vara undertecknad av sökanden eller behörig firmatecknare för sökanden.

text: Av 1 kap. 9 § LBU-förordningen framgår att om en ansökan om ut-betalning av stöd lämnas in för sent ska reglerna i IAKS-förordningen om för sen ansökan tillämpas. (

text: SJVFS 2002:37

text: Ansökan om godkännande av åtagande för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet (ansökan om åtagande)

text: Stödperioden börjar löpa den 1 oktober och omfattar en period av fem år. (

text: SJVFS 2001:76

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2001:76

text: Är den sökande annan än berörd sameby ska den berörda samebyn genom länsstyrelsens försorg ges möjlighet att yttra sig över den sökandes lämplighet att genomföra åtagandet.

text: Ansökan om åtagande med början 2004 ska göras på Jordbruksverkets blankett ”Ansökan om stöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet 2004”. Blanketten ska ha kommit in till länsstyrelsen senast den 26 augusti 2004 och då innehålla tydliga uppgifter om följande 1. vem som ansöker om åtagande, 2. varje stödobjekts typ, 3. läget för varje stödobjekt enligt rikets nät. En kopia av originalkarta från Lantmäteriverket på vilken varje renvall och renhägn som ingår i ansökan markerats ska bifogas ansökan. Skalan ska vara sådan att läget av enskilda stödobjekt framträder tydligt, 4. varje stödobjekts omfattning, 5. för renvallar beteckning på de kartskisser som ska fogas till ansökan enligt fjärde stycket, 6. för renvallar det landskapselement som gör att varje renvall som ingår i ansökan kvalificerar sig för stöd. Läget på varje stödobjekts mittpunkt ska anges med minst femsiffriga x- och ykoordinater enligt rikets nät. Omfattningen av renvallar ska anges i hektar med två decimalers noggrannhet. Redovisning av renvallar ska ske med varje renvalls areal projicerad i ett horisontalplan. Utebliven decimal i redovisningen av renvallar ska betraktas som en nolla. Omfattningen av renhägn ska anges i löpmeter. För varje renvall som ingår i ansökan om åtagande ska en kartskiss bifogas som visar renvallens gränser och landskapselementens läge inom vallen. Skissen ska vara ett fullgott stöd för att återfinna de gränser som enligt 15 § ska ha markerats i terrängen. Är den särskilda blanketten inte inkommen och villkoren i punkterna 1-3 inte uppfyllda senast den 20 september 2004 kan ett åtagande med början år 2004 inte godkännas. Komplettering med uppgifter som avses i punkterna 4-6 får göras senast den 20 oktober 2004. Komplettering med andra uppgifter än de som avses i punkterna ovan får ske inom den tid som länsstyrelsen begär dock alltid innan länsstyrelsen har lämnat besked om resultat av administrativa kontroller eller om att fältkontroll av sökandens stödobjekt kommer att ske. ( ).

text: Ansökan om utbetalning av stöd

text: Ansökan om utbetalning av stöd för år 2004 ska göras på Jordbruksverkets blankett ”Ansökan om stöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet 2004”. Blanketten ska ha kommit in till länsstyrelsen senast den 26 augusti 2004 och då med villkor att innehålla tydliga uppgifter om vem som ansöker om utbetalning av stöd i enlighet med sitt åtagande. Är den särskilda blanketten inte inkommen och det i första stycket angivna villkoret inte uppfyllt senast den 20 september 2004 kan en ansökan om utbetalning inte godkännas.

text: Komplettering med andra uppgifter får ske inom den tid som länsstyrelsen begär dock alltid innan länsstyrelsen har lämnat besked om resultat av administrativa kontroller eller om att fältkontroll av sökandens stödobjekt kommer att ske. (

text: SJVFS 2004:28

text: Kompletteringar och ändringar av ansökan

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2002:37

text: Det är tillåtet att dra tillbaka stödobjekt, eller minska stödobjektens omfattning, från en ansökan om åtagande eller en ansökan om utbetalning av stöd. En sådan ändring ska göras skriftligen innan länsstyrelsen har lämnat besked om resultaten av administrativa kontroller av de aktuella uppgifterna eller att kontrollbesök kommer att ske. (

text: SJVFS 2002:37

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2001:76

text: Anpassning av befintligt åtagande

text: Om det vid kontroll eller på annat sätt fastställs av länsstyrelsen att ett åtagandes omfattning skiljer sig från den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om åtagande får länsstyrelsen anpassa åtagandets omfattning till de av länsstyrelsen fastställda uppgifterna. I de fall länsstyrelsen fastställer en större omfattning än den omfattning sökanden angivit i sin ansökan om åtagande får länsstyrelsen anpassa åtagandet först efter överenskommelse med sökanden. Anpassningen ska vara berättigad med hänsyn till syftet med åtagandet. (

text: SJVFS 2001:76

text: Ansökan om övertagande av åtagande m.m.

text: Sameby eller medlem av sameby får helt eller delvis överta en annan samebys eller samebymedlems ansökan om åtagande, beslut om åtagande eller ansökan om utbetalning av stöd. Ansökan om ett sådant övertagande ska göras på Jordbruksverkets blankett ”Ansökan om övertagande av stöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet 2004”. ( ).

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2003:21

text: Blanketten enligt 13 § ska ha kommit in till länsstyrelsen senast den 20 september 2004 och då innehålla tydliga och fullständiga uppgifter om 1. vem som överlåtit och vem som övertagit hela eller delar av en ansökan om åtagande, ett beslut om åtagande eller en ansökan om utbetalning av stöd, 2. överlåtelsens omfattning, samt 3. datum för överlåtelsen. En handling som lämnats in till länsstyrelsen och som den 20 oktober 2004 inte uppfyller de i första stycket och i 13 § redovisade kraven på form och innehåll, utgör och ska behandlas som en ansökan om övertagande först vid den tidpunkt då handlingen har kompletterats så att kraven är uppfyllda. Föreligger endast brister i fråga om redovisning av överlåtelsens omfattning och ingen komplettering i dessa

text: avseenden sker omfattar ansökan endast de uppgifter som redovisats på föreskrivet sätt. Komplettering med andra uppgifter får ske inom den tid som länsstyrelsen begär dock alltid innan länsstyrelsen lämnat besked om resultaten av administrativa kontroller eller att kontrollbesök kommer att ske. ( ).

text: Är övertagaren annan än berörd sameby ska genom länsstyrelsens försorg den berörda samebyn ges möjlighet att yttra sig över övertagarens lämplighet att genomföra åtagandet.

text: Markering av stödobjekt i terrängen

text: Gränserna för varje enskilt stödobjekt ska tydligt framgå i terrängen genom markering eller på något annat likvärdigt sätt. För markeringar gäller skötselvillkor enligt 20 § under hela stödperioden.

text: Kontroll

text: För varje kontrollbesök ska den rapport som avses i artikel 20 i IAKSförordningen innehålla uppgifter om vilka stödobjekt, skötselvillkor och andra villkor som kontrollerats samt resultatet av kontrollerna. För renvallar ska därtill anges vilka typer av värdefulla landskapselement enligt 19 § som förekommer inom stödobjektet. (

text: SJVFS 2002:37

text: Kvalificering av stödobjekt

text: Renvall

text: För att en traditionell renvall ska vara stödberättigande ska den uppfylla följande krav 1. marken och markvegetationen inom hela vallen ska visa på långvarig renskötsel, 2. vallen ska kräva skötsel för att behålla sina natur- och kulturvärden, 3. minst en fjärdedel av vallen ska bestå av öppen mark, 4. inom eller i nära anslutning till vallen ska det förekomma minst ett värdefullt landskapselement av de typer som anges i 18 §. Till renvall får även anslutande viste räknas. (

text: SJVFS 2003:21

text: Följande värdefulla landskapselement kan användas för kvalificering av renvallar enligt 17 § under förutsättning att elementen är fullt synliga ovan mark och används eller har använts i samband med renskötsel 1. hägn som uppfyller kraven enligt 19 § eller rester av sådant hägn, 2. bostadskåta av traditionell typ eller rester av sådan kåta, 3. bod eller förrådsställning eller rester av sådana anläggningar, 4. jordkällare eller mjölkgrop eller rester av sådana anläggningar, 5. härd eller rökhärd, 6. träd som bär tydliga spår av att ha använts i samband med renskötsel.

text: Ett enskilt värdefullt landskapselement får inte användas för kvalificering av mer än en renvall. (

text: SJVFS 2003:21

text: Renhägn

text: För att ett traditionellt renhägn ska vara stödberättigande ska det uppfylla följande krav 1. hägnet ska ha använts för renskötsel, 2. hägnet ska vara uppfört av naturmaterial motsvarande naturmiljön på platsen. Till hägn får även anslutande fångstarmar räknas. (

text: SJVFS 2003:21

text: Skötselvillkor

text: Stödmottagaren är skyldig att inom hela renvallen eller renhägnet se till att 1. träd och buskar av igenväxningskaraktär är borttagna vid slutet av stödperiodens första år, 2. ingen skadlig ansamling av grenar och kvistar eller förna från gräs, örter, löv och skott förekommer på marken, 3. värdefulla landskapselement av de typer som räknas upp i 18 § inte skadas eller tas bort. Om en renvall vid tillfället för ansökan om åtagande i väsentlig omfattning är bevuxen med träd och buskar av igenväxningskaraktär får borttagandet skjutas upp till slutet av stödperiodens andra år. (

text: SJVFS 2003:21

text: Skötselvillkor enligt 20 § gäller för en zon om fem meters bredd på vardera sidan om renhägn inklusive eventuella anslutande fångstarmar. För renhägn gäller utöver skötselvillkoren i 20 § att stödmottagaren är skyldig att underhålla renhägnet på sådant sätt att det är funktionsdugligt eller skulle ha varit det om hägnet omslutit hela renhagen. Hägnet ska underhållas med naturmaterial motsvarande naturmiljön på platsen. (

text: SJVFS 2001:76

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge en sökande undantag från bestämmelserna i 1-16 §§ i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 21 augusti 2000, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:27

text: ) om miljöstöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet ska upphöra att gälla. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2000 gäller äldre författningar.

text: SJVFS 2000:126

text: Denna författning träder i kraft den 15 juli 2001. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2001 gäller äldre författningar.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2002 gäller äldre författningar.

text: Denna författning träder i kraft den 15 maj 2003. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2003 gäller äldre författningar.

text: Denna författning träder i kraft den 19 maj 2004. I fråga om stöd som avser stödår före stödåret med början den 1 oktober 2004 gäller äldre författningar.

text: MATS PERSSON

text: Lena Söderman (Landsbygdsavdelningen)

text: SJVFS 2001:76

text: . 8

text: SJVFS 2002:37

text: . 9

text: SJVFS 2003:21

text: . 10


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om utfärdande av pass för sällskapsdjur

text: Dessa föreskrifter innehåller kompletterande bestämmelser till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003

text: om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: Ett sådant pass som avses i Europaparlamentets och rådets förordning 998/2003 och som enligt nämnda förordning i vissa fall ska åtfölja sällskapsdjur vid införsel till eller utförsel från Sverige ska, när passet utfärdas i Sverige, enbart tillhandahållas av Jordbruksverket. Endast en veterinär som är behörig att utöva veterinäryrket enligt

text: 1 § lagen (1994:844)

text: om behörighet att utöva veterinäryrket har rätt att utfärda passet och beställa detsamma hos Jordbruksverket. En beställning av pass ska ske i jämnt tiotal.

text: Den veterinär som anges i 2 § ska till Jordbruksverket betala en avgift på 25 kronor per beställt pass.

text: När ett pass utfärdas ska den veterinär som avses i 2 § journalföra passnummer. Ytterligare bestämmelser om en veterinärs journalföring finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:38

text: ) om journalföring och uppgiftslämnande m.m.

text: Om ett pass har förstörts, förkommit eller fulltecknats, kan ett nytt pass utfärdas av en sådan veterinär som avses i 2 §. Uppgifter som dokumenterats i det tidigare passet ska överföras till det nya passet av veterinären om passet förstörts och en överföring är möjlig.

text: Om det finns särskilda skäl och under förutsättning att det inte strider mot någon bindande EG-rättsakt, kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Jfr

text: kommissionens beslut 2003/803/EG av den 26 november 2003

text: om upprättande av en förlaga till pass för transport av hundar, katter och illrar (EUT L 312, 27.11.2003, s. 1-13, Celex 32003D0803). 2 EUT L 146, 13.6.2003, s. 1-9, Celex 32003R0998.

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 11 maj 2004. MATS PERSSON My Sahlman (Art- och smittskyddsenheten)