text: På nationella och specialutformade program i gymnasiesärskolan och i gymnasial särvux gäller för ämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska, matematik, samhällskunskap, religionskunskap, naturkunskap, samt estetisk verksamhet de kursplaner och betygskriterier som anges i bilagorna 1–7 och 9 i dessa föreskrifter.

text: På nationella och specialutformade program i gymnasiesärskolan gäller för ämnet idrott och hälsa kursplanen och betygskriterierna som anges i bilaga 8 till dessa föreskrifter.

text: Bilaga 1 Ämne: Svenska

text: Ämnets syfte

text: ämnen skall svenskämnet utveckla elevernas språk så att det blir ett fungerande redskap och en grund för ett livslångt lärande. Svenskämnet syftar därför även till att utveckla tänkande, kreativitet och lust att lära. Idag används teknik för information och kommunikation inom allt fler områden. Ytterligare ett syfte med ämnet är därför att utveckla förmågan att använda ny teknik för att kommunicera och hämta information.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning sträva efter att eleven utvecklar sin fantasi och lust att lära genom att lyssna på och läsa litteratur, utvecklar sin lust och förmåga att skapa med hjälp av språket, utvecklar språklig säkerhet och vill, vågar och kan uttrycka sig muntligt och skriftligt i olika sammanhang, fördjupar sin förmåga att i dialog med andra uttrycka tankar och känslor, utvecklar sin förmåga att läsa, förstå och uppleva texter, samt att söka efter meningsfull läsning, utvecklar sin förmåga att förstå kulturell mångfald genom att möta litteratur från Sverige och andra delar av världen, utvecklar sin förmåga att skriva läsligt för hand och att använda datorn som hjälpmedel, utvecklar sin förmåga att utnyttja olika möjligheter för att hämta information och att kritiskt granska och värdera olika källor och budskap, utvecklar sin förmåga att lära sig nya begrepp, förstå sammanhang och tilllämpa sina kunskaper inom ämnen och områden som är aktuella för den valda studieinriktningen och som är viktiga i vuxenliv och arbetsliv, utvecklar lusten att ta aktiv del i fritids- och kulturutbud.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Svenska är ett kommunikationsämne där eleverna bereds möjlighet att kommunicera på olika sätt. Språk och litteratur är ämnets centrala innehåll och behandlas som en helhet. Språket utvecklas i ett socialt samspel med andra. När eleverna använder sitt språk – talar, lyssnar, skriver, läser och tänker – i för dem meningsfulla vardagliga sammanhang kan de utveckla sin språkliga förmåga. Elevernas tidigare erfarenheter är en viktig utgångspunkt för språkarbetet. Tecken som stöd till tal liksom bild, musik och teater kan vara till hjälp och stimulans för att utveckla språket. Språk är inte bara kommunikation utan också en förutsättning för tänkande. Med språkets hjälp är det möjligt att dra slutsatser, planera, lösa problem eller förstå hur olika saker hänger ihop. En viktig sida av ämnet är att utveckla språket som tankeredskap. Alla ämnen har ett ansvar för att språkutveckling sker, men ämnet svenska har huvudansvaret. Den valda studieinriktningen är en utgångspunkt i ämnet. Härigenom skapas helhet i utbildningen och förberedelse för vuxenliv och arbetsliv. Det ingår också i ämnet att beakta att

text: förutsättningarna för utvecklingen av språket blir lika gynnsamma för alla elever oavsett kön och social bakgrund. Språk och kultur hänger nära ihop. I språket finns ett lands historia och kulturella identitet. Ämnet ger läs-, film-, och teaterupplevelser av spänning, humor, tragik och glädje att reflektera över och tala om. I mötet med litteratur, film och teater skapas kunskaper om barns, kvinnors och mäns livsvillkor under olika tider och i olika delar av världen. Genom språket och litteraturen skapas möjligheter för eleverna att uttrycka vad de tänker och känner och att få bearbeta livsfrågor. Litteraturen ger också möjlighet att få perspektiv på den egna livssituationen. Därmed kan självförståelsen och självförtroendet öka. En viktig del i ämnet är att tillägna sig och bearbeta texter av olika slag. Med texter menas i detta sammanhang inte bara skrivna och talade texter utan även exempelvis bilder, video och film. I arbetet med texter får eleverna möta olika åsikter och värderingar. Ämnet ger möjlighet att utbyta tankar och idéer och att utveckla förmågan att reflektera över, förstå, värdera och ta ställning till företeelser i omvärlden. Ämnet svenska bidrar således till att vidga elevernas omvärldsuppfattning och fördjupa förståelsen för människor med olika kulturell bakgrund. Förmågan till empati och förståelse för det som är annorlunda kan utvecklas. Litteraturen är därför också ett viktigt instrument för att forma motbilder till exempelvis rasism, extremism, stereotypa könsroller och odemokratiska förhållanden. Ett viktigt uppdrag för ämnet är också att uppmuntra till läsning så att eleverna gärna och på egen hand söker sig till litteraturen för kunskap och glädje. Svenska är ett kärnämne i gymnasiesärskola och gymnasial särvux.

text: Ämne: Svenska Kurs: Svenska Kurskod: SV1150

text: Mål

text: Mål som eleverna skall ha uppnått efter avslutad kurs

text: Eleven skall kunna delta i samtal och diskussioner, framföra egna argument och lyssna till andras, kunna berätta om sin utbildning och om sitt arbete inom den valda studieinriktningen, kunna läsa och förstå texter av olika slag samt kunna diskutera upplevelser av t.ex. litteratur, film och teater, kunna skriva enkla texter av olika slag, kunna använda datorer för att skriva, kommunicera och hämta information, kunna följa en arbetsbeskrivning samt förstå och använda viktiga begrepp inom den valda studieinriktningens fackspråk, kunna söka information i olika källor för kunskapsinhämtande och kommunikation,

text: kunna samtala om bilder och texter i olika medier och kritiskt granska innehåll och budskap.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Eleven uttrycker åsikter, erfarenheter, iakttagelser och kunskaper, deltar i samtal och diskussioner och gör sig förstådd. Eleven berättar något om sitt arbete inom studieinriktningen. Eleven samtalar om innehållet i texter av olika slag. Eleven använder datorer för egen produktion och för att kommunicera med andra. Eleven följer en enkel arbetsbeskrivning och använder de vanligaste fackuttrycken inom den valda studieinriktningen på ett korrekt sätt. Eleven söker information i olika källor och gör med handledning iakttagelser och jämförelser vad gäller innehåll och budskap.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven deltar aktivt i samtal och diskussioner, framför egna argument och lyssnar till andras. Eleven läser med flyt och reflekterar över textens innehåll. Eleven skriver texter av olika slag så att innehållet är tydligt och begripligt. Eleven relaterar innehållet i texter av olika slag till egna tankar och erfarenheter. Eleven redovisar muntligt ett arbete så att innehållet framgår och är begripligt. Eleven söker information i olika källor och gör iakttagelser vad gäller innehåll och budskap.

text: Bilaga 2 Ämne: Svenska som andraspråk

text: Ämnets syfte

text: Utbildningen i ämnet svenska som andraspråk syftar till att utveckla förmågan att tala, lyssna, se, läsa och skriva på svenska. Att kunna kommunicera och samspela med andra är viktigt för att utvecklas känslomässigt, socialt, kulturellt och intellektuellt. Utbildningen skall stödja den speciella process som inlärningen av ett andraspråk innebär och hjälpa eleverna till en vid och varierad språkutveckling. Därmed får de förutsättningar att kunna delta i kamratgemenskap och samhällsliv på samma villkor som andra. Språket är av grundläggande betydelse för lärandet och en väg till kunskap. Genom att lyssna, läsa och skriva tillägnar sig eleverna nya begrepp och lär sig se sammanhang. Tillsammans med andra ämnen skall svenska som andraspråk utveckla elevernas språk så att det blir ett fungerande redskap för att tillgodogöra sig utbildningen inom studieinriktningen och en grund för ett

text: livslångt lärande. Ämnet syftar därför även till att utveckla tänkande, kreativitet och lust att lära. Kultur och språk är förenade med varandra. I språket finns ett lands historia och kulturella identitet. Ämnet syftar till att stärka elevernas identitet och delaktighet i två kulturer. Därigenom kan även förståelse för andra utvecklas. Idag används teknik för information och kommunikation inom allt fler områden. Ytterligare ett syfte med ämnet svenska som andraspråk är därför att utveckla förmågan att använda ny teknik för att kommunicera och hämta information.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning sträva efter att eleven utvecklar sin fantasi och lust att lära och skapa med hjälp av språket, utvecklar språklig säkerhet och vill, vågar och kan uttrycka sig i olika sammanhang, fördjupar sin förmåga att i dialog med andra uttrycka tankar och känslor, tillägnar sig ett rikt ordförråd och förstår och använder sig av detta i sitt dagliga tal, utvecklar sin förmåga att läsa, förstå och uppleva texter samt att söka efter meningsfull läsning, utvecklar sin förmåga att förstå den svenska kulturen genom att möta t.ex. litteratur, film och teater från Sverige, utvecklar sin förmåga att skriva läsligt för hand och att använda datorn som hjälpmedel, utvecklar sin förmåga att utnyttja olika möjligheter att hämta information och att kritiskt granska och värdera olika källor och budskap, utvecklar sin förmåga att lära sig nya begrepp, förstå sammanhang och tilllämpa sina kunskaper inom ämnen och områden som är aktuella för den valda studieinriktningen och som är viktiga i vuxenliv och arbetsliv, utvecklar lusten att ta aktiv del i fritids- och kulturutbud.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Ämnet svenska som andraspråk präglas av annorlunda förutsättningar än ämnet svenska. Spännvidden i språkbehärskningen mellan eleverna är stor. Eleverna har fått sina första språkliga erfarenheter och kunskaper i och på ett annat modersmål än svenska. I ämnet ingår att utveckla andraspråket så långt det är möjligt och stödja utvecklingen mot aktiv tvåspråkighet. Språket utvecklas i ett socialt samspel med andra. Att i tal och skrift kunna använda det svenska språket är en förutsättning för att aktivt kunna delta i arbetsliv och samhällsliv. När eleverna använder sitt språk – talar, lyssnar, skriver, läser och tänker — i för dem meningsfulla vardagliga sammanhang kan de utveckla sin språkliga förmåga. I ämnet svenska som andraspråk är det möjligt att i stor utsträckning utgå från elevernas behov, önskemål,

text: förutsättningar och erfarenheter. Tecken som stöd till tal liksom bild, musik och teater kan vara till hjälp och stimulans för att utveckla språket. Språk är inte bara kommunikation utan också en förutsättning för tänkande. Med språkets hjälp är det möjligt att dra slutsatser, planera, lösa problem eller förstå hur olika saker hänger ihop. I skolan är svenska undervisningsspråk för de flesta elever. En viktig sida av ämnet svenska som andraspråk är att utveckla språket som tankeredskap även om det för eleverna är ett nytt språk. Alla ämnen har ett ansvar för att språkutveckling sker, men svenska som andraspråk har huvudansvaret. Den valda studieinriktningen är en utgångspunkt i ämnet för att skapa helhet i utbildningen. Att förbereda för vuxenliv och arbetsliv är väsentligt i ämnet. Det ingår också i ämnet att beakta så att förutsättningarna för utvecklingen av språket blir lika gynnsamma för alla elever oavsett kön och social bakgrund. Språk och kultur hänger nära ihop. Elever med ett annat modersmål är mer eller mindre delaktiga i två kulturer. Kultur i vid bemärkelse innebär ett nätverk av normer, regler och förhållningssätt. Centralt i ämnet svenska som andraspråk är att synliggöra likheter och skillnader mellan ursprungskulturens och det svenska samhällets synsätt och värderingar. Därigenom skapas möjligheter för eleverna att förstå sin omvärld och de värden det svenska samhället och den svenska skolan vilar på. Litteratur är en viktig del i ämnet och ett medel att förstå världen och sig själv. Ämnet ger läs-, film-, och teaterupplevelser av spänning, humor, tragik och glädje att reflektera över och tala om. Genom språket och litteraturen skapas möjligheter för eleverna att kunna uttrycka tankar och känslor de saknat ord för på det nya språket och att formulera nya tankar. Litteraturen ger också möjlighet att få perspektiv på den egna livssituationen. Därmed kan självförståelsen och självförtroendet öka. En viktig del i ämnet är också att tillägna sig och bearbeta texter av olika slag. Med texter menas i detta sammanhang inte bara skrivna och talade texter utan även exempelvis bilder, video och film. I arbetet med texter möter eleverna olika åsikter och värderingar. Ämnet bidrar till att elevernas omvärldsuppfattning och förståelse för människor med olika kulturell bakgrund kan växa. Förmågan till empati och förståelse för det som är annorlunda kan utvecklas. Litteraturen är därför också ett viktigt instrument för att forma motbilder till exempelvis rasism, extremism, stereotypa könsroller och odemokratiska förhållanden. Ett viktigt uppdrag för ämnet är också att uppmuntra till läsning så att eleverna gärna och på egen hand söker sig till litteraturen för kunskap och glädje. Svenska som andraspråk är en alternativ kärnämneskurs i gymnasiesärskola och gymnasial särvux.

text: Ämne: Svenska som andraspråk Kurs: Svenska som andraspråk Kurskod: SVA1150

text: Mål

text: Eleven skall kunna delta i samtal och diskussioner, framföra egna argument och lyssna till andras, kunna berätta om sin utbildning och om sitt arbete inom den valda studieinriktningen, kunna läsa och förstå texter av olika slag samt kunna diskutera upplevelser av t.ex. litteratur, film och teater, kunna skriva enkla texter av olika slag för hand eller med datorns hjälp, kunna använda datorer för att kommunicera och hämta information, kunna följa en arbetsbeskrivning samt förstå och använda viktiga begrepp inom den valda studieinriktningens fackspråk, kunna söka information i olika källor för kunskapsinhämtande och kommunikation, kunna samtala om bilder och texter i olika medier och kritiskt granska innehåll och budskap, kunna uppfatta hur språket används i olika situationer.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven deltar aktivt i samtal och diskussioner, framför egna argument och lyssnar till andras. Eleven läser både högt och tyst och reflekterar över textens innehåll. Eleven skriver texter av olika slag så att innehållet är tydligt och begripligt.

text: Eleven relaterar innehållet i texter av olika slag till egna tankar och erfarenheter. Eleven redovisar muntligt ett arbete så att innehållet framgår och är begripligt. Eleven söker information i olika källor och gör iakttagelser vad gäller innehåll och budskap.

text: Bilaga 3 Ämne: Engelska

text: Ämnets syfte

text: Engelska är modersmål i ett stort antal länder, förmedlar många vitt skilda kulturer och är dominerande kommunikationsspråk i världen. Att kunna tala och förstå engelska är viktigt i studier, på arbetsplatser, under resor och på fritiden. Ämnet engelska har därför en betydelsefull roll i den svenska skolan. Utbildningen i engelska syftar till att ge eleverna kunskaper och säkerhet så att de vill, vågar och kan använda språket. Utbildningen syftar också till att ge kunskaper om vardagsliv och kulturer i olika engelsktalande länder. Alla elever behöver kunna bygga vidare på sina kunskaper efter skolans slut. Utbildningen syftar därför till att ge eleverna förmåga och lust att fortsätta att använda språket och att lära sig mer engelska.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning sträva efter att eleven utvecklar sin förmåga att använda engelska för att kommunicera, fördjupar sin förståelse av talad engelska i olika situationer och sammanhang, utvecklar sin förmåga att delta aktivt i samtal, uttrycka sina egna tankar på engelska och uppfatta andras åsikter och idéer, utvecklar sin förmåga att läsa och förstå engelska, utvecklar sin förmåga att uttrycka sig i skrift, utvecklar sin förmåga att använda hjälpmedel för att lära sig och förstå, utvecklar sin förmåga att reflektera över levnadssätt och kulturer i engelsktalande länder och att göra jämförelser med egna erfarenheter, fördjupar sin förmåga att reflektera över och ta ansvar för sin egen språkinlärning och att använda arbetssätt som främjar den egna inlärningen, utvecklar sin förmåga att planera, genomföra och utvärdera uppgifter på egen hand och i samarbete med andra.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Det engelska språket finns i olika sammanhang i det svenska samhället. Eleverna möter idag engelska i tv, filmer, musik, via internet och datorspel och i kontakter med engelsktalande.

text: När eleven utvecklar sin förmåga att kommunicera på engelska sker det genom ett för eleven angeläget innehåll. I ämnet utvecklas då förmågan att behärska språkets form dvs. ord, fraser, stavning och grammatik. När de egna språkkunskaperna inte räcker till behöver eleven kompensera detta genom att använda strategier som omformuleringar, frågor och kroppsspråk. Förmågan att uppfatta likheter och skillnader mellan egna kulturella erfarenheter och kulturer i engelsktalande länder utvecklas hela tiden. I ämnet ingår att språkligt dra nytta av det rika och varierade utbud av engelska som barn och ungdomar möter utanför skolan. En viktig utgångspunkt för lärandet av engelska i gymnasiesärskolan är elevernas sinsemellan varierande intressen, sätt att lära och förutsättningar. Ämnet engelska är inte uppdelat i separata moment som lärs in i en given turordning utan knyts i stället till kommunikation på en anpassad språklig nivå och med ett innehåll som är meningsfullt för eleverna. Ämnet engelska är uppdelat på två kurser. Engelska A lägger tonvikten på talad engelska. Läsning och skrivning av enkla meddelanden och uttryck ingår. Kursen ökar elevens tilltro till den egna förmågan att göra sig förstådd på engelska och att förstå andra. Innehållet väljs så att det anknyter till elevernas intressen och till deras studieinriktning. Kursen är en kärnämneskurs i gymnasiesärskola och gymnasial särvux. Engelska B bygger på engelska A och är en breddning och fördjupning av kunskaperna. Här kommer läsning och skrivning av engelska in i större omfattning. Kursen är valbar.

text: Ämne: Engelska Kurs: Engelska A Kurskod: EN1150

text: Mål

text: Eleven skall förstå enkel engelska i vardagssituationer, kunna använda olika fraser och uttryck och delta i enkla samtal, kunna efter förberedelse muntligt berätta om eller beskriva något inom egna intresse- och kunskapsområden, kunna läsa och förstå vanligt förekommande ord och fraser inom egna intresseoch kunskapsområden, kunna använda hjälpmedel för att lära sig förstå och uttrycka sig på engelska, känna till något om vardagsliv och seder i något engelsktalande land, ha viss kunskap om hur den egna inlärningen i engelska går till, kunna med handledning planera och genomföra korta arbetsuppgifter.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Eleven tillgodogör sig huvuddragen i engelska som talas långsamt och tydligt, i vardagliga situationer och inom kända ämnesområden. Eleven deltar i samtal kring vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven läser och förstår innebörden i några enkla meddelanden. Eleven ger något exempel på vardagsliv och traditioner i ett engelsktalande land. Eleven planerar, genomför och utvärderar med handledning arbetsuppgifter.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven tillgodogör sig engelska som talas tydligt i inte alltför högt tempo, i vardagliga situationer och inom kända ämnesområden. Eleven deltar aktivt i samtal kring vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven berättar eller beskriver muntligt något inom egna intresse- och kunskapsområden. Eleven läser och förstår korta, enkla texter.

text: Ämne: Engelska Kurs: Engelska B Kurskod: EN1151

text: Mål

text: Eleven skall kunna förstå enkelt tal inom välbekanta områden, kunna delta i samtal om vardagliga och välbekanta ämnen, kunna muntligt berätta om eller beskriva något inom egna intresse- och kunskapsområden, kunna läsa och förstå enkla texter, kunna göra sig förstådd i skrift i enkel form, kunna använda ordbok och andra hjälpmedel, kunna berätta om vardagsliv och seder i något engelsktalande land, kunna samtala om och kommentera sitt sätt att lära sig engelska, kunna planera, genomföra och utvärdera korta, muntliga och skriftliga arbetsuppgifter i samarbete med andra eller på egen hand.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Eleven redogör för innehållet i enkelt och tydligt tal om välkända ämnen. Eleven deltar i enkla samtal.

text: Eleven berättar om eller beskriver något inom egna intresse- och kunskapsområden. Eleven läser enkla texter och redogör för innehållet. Eleven skriver enkla meningar och meddelanden. Eleven använder ordbok och andra hjälpmedel. Eleven berättar något om vardagsliv och traditioner i ett engelsktalande land. Eleven planerar och genomför enkla arbetsuppgifter samt samtalar och funderar omkring sitt eget lärande.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven följer enkla instruktioner och beskrivningar. Eleven deltar aktivt i samtal. Eleven berättar och beskriver muntligt och skriftligt.

text: Bilaga 4 Ämne: Matematik

text: Ämnets syfte

text: Gymnasiesärskolans utbildning i matematik bygger vidare på de kunskaper eleverna uppnår i grundsärskolan. Utbildningen syftar till att utveckla förmågan att analysera och lösa problem för att självständigt eller i samverkan med andra kunna ta ställning i frågor som uppstår i samband med studier, boende, fritid och arbete. Utbildningen i matematik syftar även till att utveckla kunskaper som ger förmåga att kommunicera med matematikens språk och symboler. Syftet är dessutom att eleverna skall uppleva den tillfredställelse och glädje som ligger i att utveckla sin matematiska kreativitet och känna tilltro till den egna förmågan att kunna använda matematik.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i matematik sträva efter att eleven tillägnar sig kunskaper som skapar självförtroende och tilltro till den egna förmågan att lära sig matematik, att tänka matematiskt och att använda matematik i olika situationer, utvecklar sin förståelse för tal och operationer och sin förmåga att använda överslagsräkning, huvudräkning, skriftliga räknemetoder och tekniska hjälpmedel, fördjupar sin förmåga att tolka, förklara och använda matematikens språk, symboler, metoder, begrepp och uttrycksformer, utvecklar sin förmåga att tolka en problemsituation och att formulera den i matematiska termer samt välja metod och hjälpmedel för att lösa problemet, fördjupar sin förmåga att följa och föra matematiska resonemang samt att redovisa sina tankegångar,

text: utvecklar sin förmåga att med hjälp av matematik, på egen hand och i grupp, lösa problem med anknytning till vald studieinriktning samt att tolka och värdera lösningarna i förhållande till det ursprungliga problemet.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Matematiken har vuxit fram inom olika kulturer och har genom en mångtusenårig utveckling bidragit till det kulturella arvet. Matematik genomsyrar hela samhället, ofta på ett sätt som är osynligt för den ovane betraktaren. Förståelse av tal och räkneoperationer samt förmåga att använda uppskattningar och huvudräkning är betydelsefullt för att kunna tillämpa matematikkunskaper i en vardagssituation. Användande av miniräknare och andra redskap ställer krav på förmågan att tolka och värdera lösningar. En viktig del av problemlösningen är att på olika sätt kommunicera om matematiska idéer och tankegångar. Både i vardagsliv och yrkesliv behöver allt fler kunna förstå och föra ett samtal om frågor med matematiskt innehåll för att kunna fatta välgrundade beslut. Problemlösning i matematik är en process med en skapande aktivitet som kräver tid. Processen kan utvecklas i grupp men även genom att individer reflekterar över sin egen kunskap och inlärning. Matematikens användbarhet som verktyg för förståelse blir tydlig då ämnet tillämpas på områden som är välbekanta för eleverna. Matematikämnet i gymnasiesärskolan har därför anknytning till elevens boende, fritid, arbete och vald studieinriktning. Kunskaper i matematik är ofta en förutsättning för att målen för många andra ämnen skall kunna uppnås. I ämnet matematik ingår två kurser, Matematik A och B, som bygger på varandra. Matematik A är en kärnämneskurs i gymnasiesärskola och gymnasial särvux. Kursen bygger på matematikutbildningen i grundsärskolan. Elevernas studieinriktning styr kursens innehåll och val av problem. Kursen utgör en integrerad del av den valda studieinriktningen och ger en grundläggande kompetens för att stödja eleven i boende, fritid och arbete. Matematik B bygger vidare på kunskaper motsvarande Matematik A. Innehållet anpassas med hänsyn till studieinriktningen och problem väljs i samråd mellan eleverna och undervisande lärare. I kursen ingår matematiska begrepp och metoder som möjliggör för eleven att med matematiska modeller lösa problem med anknytning till arbete, fritid och boende. Kursen är valbar.

text: Ämne: Matematik Kurs: Matematik A Kurskod: MA1150

text: Mål

text: Eleven skall kunna addera, subtrahera, multiplicera och dividera enklare naturliga tal med hjälp av laborativt material, skriftliga räknemetoder, huvudräkning och miniräknare, kunna utföra enkla överslagsberäkningar, kunna utföra beräkningar med enkla andelar och tal i decimalform samt kunna tillämpa kunskaperna i enklare problem med anknytning till arbete, fritid, boende och studieinriktning, ha förmåga att med handledning mäta, uppskatta och jämföra längder, areor, volymer, massor och temperaturer, kunna läsa av klockan analogt och digitalt och känna till några begrepp för tid, förstå deras innebörd samt utföra enkla tidsberäkningar, känna igen och kunna benämna några vanliga geometriska objekt med anknytning till arbete, fritid, boende och studieinriktning, kunna avläsa enkla tabeller och diagram med anknytning till arbete, fritid, boende och studieinriktning, kunna resonera kring och förmedla om enklare matematiska tankegångar.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Eleven använder med handledning lämpliga matematiska begrepp, metoder och tillvägagångssätt för att formulera och lösa problem med anknytning till elevens vardagsliv och studieinriktning. Eleven utför med handledning beräkningar på ett sådant sätt att det är möjligt att följa, förstå och utveckla de tankar som kommer till uttryck. Eleven samtalar om matematiska problem i vardagen.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven använder lämpliga matematiska begrepp, metoder och tillvägagångssätt för att formulera och lösa problem som är relevanta för elevens vardagsliv och studieinriktning. Eleven utför beräkningar på ett sådant sätt att det är möjligt att följa, förstå och utveckla de tankar som kommer till uttryck. Eleven visar säkerhet i sitt problemlösningsarbete och genomför matematiska resonemang.

text: Ämne: Matematik Kurs: Matematik B Kurskod: MA1151

text: Mål

text: Eleven skall kunna tala, läsa och skriva matematik samt genom att utväxla tankar tydliggöra problemställningar och finna lösningar på dessa, kunna analysera ett för eleven och kursen relevant problem, lägga upp en strategi för att lösa problemet och utifrån gjorda erfarenheter vid behov kunna ändra strategi samt kunna bedöma svarets rimlighet, med och utan tekniska hjälpmedel kunna tillämpa sina kunskaper i olika former av numerisk räkning, andelsberäkningar och enklare proportionaliteter med anknytning till vardagsliv och studieinriktning, kunna förstå, mäta och uppskatta storheter med anknytning till elevens vardag och studieinriktning, vara förtrogen med grundläggande geometriska begrepp och kunna tillämpa dem i vardagssituationer och i studieinriktningens övriga ämnen, kunna tolka och kritiskt granska statistiska data, kunna använda dator för att i diagramform åskådliggöra data, ha kunskap om hur statistisk information kan missbrukas, kunna tolka enklare algebraiska uttryck som krävs för problemlösning i elevens vardag och i studieinriktningens övriga ämnen.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Eleven använder med handledning lämpliga matematiska begrepp, metoder och tillvägagångssätt för att formulera och lösa problem med anknytning till elevens vardagsliv och studieinriktning. Eleven utför beräkningar på ett sådant sätt att det är möjligt att följa, förstå och utveckla de tankar som kommer till uttryck. Eleven överför med stöd vardagliga problem till matematiska frågeställningar.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven tillämpar lämpliga matematiska begrepp, metoder och tillvägagångssätt för att formulera och lösa problem som är relevanta för elevens vardagsliv och studieinriktning. Eleven använder ett förståeligt matematiskt språk samt utför beräkningar på ett sådant sätt att det är lätt att följa, förstå och utveckla de tankar som kommer till uttryck. Eleven visar säkerhet i sitt problemlösningsarbete och genomför matematiska resonemang.

text: Bilaga 5

text: Ämne: Samhällskunskap

text: Ämnets syfte

text: Ämnet samhällskunskap syftar till att med demokratiska tankar och värderingar som bas bredda och fördjupa elevernas kunskaper om samhällsförhållanden och samhällsfrågor av idag, däribland också miljöfrågor. Ämnet syftar även till att ge eleverna ökade förutsättningar att delta aktivt i samhällslivet och förbereda dem för vuxenliv i ett samhälle, som ständigt förändras. Efter skolans slut väntar ett liv med arbete, boende och fritid och ett komplicerat samhällssystem, som ställer stora krav på medborgarna. Ämnet syftar till att förbereda och rusta eleverna inför detta och ge kunskaper som hjälper dem att bli självständiga. Däri ingår att ge eleverna säkerhet i vardagliga situationer samt färdigheter i att använda tjänster och service, som är nödvändiga för ett fungerande vuxenliv. Ett ytterligare syfte med ämnet är att bidra med kunskaper om människors olika förutsättningar och om levnadsvillkor i andra länder och samhällssystem. På så sätt lägger ämnet grunden för att skapa respekt för alla människors lika rättigheter. Samtidigt ger det förståelse för de värden, som finns i ett samhälle där många kulturer möts.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin utbildning sträva efter att eleven förstår och använder demokratiska värderingar och principer, utvecklar kunskap och förståelse för alla människors lika värde, utvecklar kunskap och förståelse för olika kulturer, utvecklar kunskaper om de mänskliga rättigheterna samt individens rättigheter och skyldigheter i samhället, förstår individens ansvar för miljön, utvecklar kunskap om närsamhället, utvecklar sin förmåga att använda samhällets tjänster och service, utvecklar sin förmåga att klara ett självständigt vuxenliv.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Det svenska samhället bygger på demokratiska principer och värderingar. Ämnet har därför ett särskilt ansvar att ta upp och diskutera vad demokrati innebär. I ämnet blir eleven medveten om sådana frågor och får tillfälle att fundera över hur man själv kan vara med och påverka. Genom att lärare och elever tillsammans väljer arbetsområden övas eleven i ett demokratiskt arbetssätt. Samhällskunskap är i högsta grad ett ämne, som behandlar det som händer i dag. Men i ämnet får eleven också kunskaper och förståelse för hur viktigt

text: det förflutna är för nutid och framtid. Det historiska perspektivet ökar elevens beredskap inför förändringar i framtiden. I ett samhälle som präglas av människor från olika länder och olika religioner finns många tillfällen att studera andra länders kulturer och samhällssystem. Inte minst ger det möjlighet att jämföra hur de demokratiska värderingarna kommer till uttryck i olika länder. Genom att belysa att människor med olika bakgrund har samma rättigheter skapas en grund för att ta avstånd från olika former av förtryck. I svensk lagstiftning finns de lagar och förordningar, som styr vårt rättssystem. I ämnet ingår kunskaper om allmänna lagar, som gäller alla samhällsmedborgare men även om särskilda lagar som ger utsatta grupper lagligt stöd, t.ex. lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Miljöfrågor har en central plats i dagens samhälle och kommer också i fortsättningen att stå i fokus. Därför har ämnet ett stort ansvar att belysa miljöfrågor ur flera perspektiv och poängtera vikten av att alla tar eget ansvar för miljön. Inom ramen för ämnet ligger också att ge eleven sådana kunskaper, som kan användas i det kommande vuxenlivet. I ämnet ingår kunskaper som gör eleverna beredda att klara eget boende, arbete och fritid. Däri ingår att eleverna blir förtrogna med tjänster och service i närsamhället. Det kan röra sig om verksamheter och serviceinrättningar som arbetsförmedling, bostadsförmedling och hälso- och sjukvårdsinrättningar. Träning i att använda allmänna kommunikationsmedel är en del i detta. Att se sig själv i relation till sin omvärld och bygga upp sin självinsikt är andra viktiga moment i ämnet. På så sätt får eleven också stöd att finna en egen personlig livsstil. Samhällskunskap är ett kärnämne i gymnasiesärskola och gymnasial särvux.

text: Ämne: Samhällskunskap Kurs: Samhällskunskap Kurskod: SH1150

text: Mål

text: Eleven skall känna till hur en demokrati fungerar och kunna använda ett demokratiskt arbetssätt, förstå några samhällsfrågor ur såväl historiskt perspektiv som framtidsperspektiv, ha insikt om miljöfrågornas betydelse, ha kännedom om verksamheter och service i närsamhället och hur man utnyttjar dessa, ha kännedom om allmänna kommunikationsmedel och kunna använda dessa,

text: ha grundläggande kännedom om vad privatekonomi är och dess betydelse, förstå att en människa påverkar omgivningen genom sitt sätt att vara.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Eleven ger exempel på grundläggande mänskliga rättigheter och skyldigheter. Eleven deltar i samtal om människors olika livsvillkor. Eleven ger exempel på miljöfrågor i vardagslivet. Eleven ger exempel på närsamhällets tjänster och service och använder med viss hjälp allmänna kommunikationer.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven redogör för några grundläggande mänskliga rättigheter och skyldigheter. Eleven berättar och ger exempel på människors olika livsvillkor. Eleven ger exempel på miljöfrågor som är viktiga i samhället. Eleven ger exempel på hur närsamhällets tjänster och service kan nyttjas och använder själv någon tjänst.

text: Bilaga 6 Ämne: Religionskunskap

text: Ämnets syfte

text: Ett syfte med ämnet religionskunskap är att ge eleverna möjligheter till samtal kring frågor om meningen med livet och om vad som uppfattas som rätt och fel i olika situationer. Utbildning i ämnet hjälper eleverna att förstå och acceptera att människor har olika uppfattningar om vilka levnadsregler som bör gälla. Denna insikt ger en beredskap att möta de olika uppfattningar i etiska frågor som finns i samhället. Ämnet syftar också till att ge förståelse för att människor är lika mycket värda oavsett tro, ursprung, begåvning, kön eller inkomst och att alla har samma rätt att vara delaktiga i samhället. Ytterligare ett syfte är att ge kunskaper om trons innehåll och traditioner inom olika religioner och andra livsåskådningar. Ämnet bidrar till förståelse för andra kulturer och levnadssätt och ger därmed en grund för att bemöta främlingsfientlighet och fördomar. Ämnet bidrar också till att eleverna ser sambandet mellan samhälle och religion i olika tider och på olika platser.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i ämnet religionskunskap sträva efter att eleven funderar över vad som påverkar den enskildes ställningstagande i tros- och livsfrågor, förstår innebörden av människors lika värde oberoende av exempelvis funktionshinder eller ursprung,

text: fördjupar sina kunskaper om världsreligioner och andra livsåskådningars huvudtankar, traditioner och uttrycksformer, utvecklar sin förståelse av hur människors sätt att tänka och handla påverkas av den uppfattning man har i religions- och livsåskådningsfrågor, upptäcker likheter och olikheter mellan de stora världsreligionerna, blir medveten om att samhällen och religioner ömsesidigt påverkar varandra.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: I alla tider har människan funderat över meningen med livet och dess villkor. Detta har tagit sig uttryck i symboler och riter, religioner och livsåskådningar. Världen omkring oss förändras ständigt och påverkas av människors beslut och uppfattningar i religions- och livsåskådningsfrågor. Ämnet religionskunskap kan man studera ur ett samhällsperspektiv eller utifrån individens synvinkel. Det individuella perspektivet ger möjlighet att bearbeta de egna livsfrågorna. Sett från den samhälleliga synvinkeln bidrar ämnet till förståelse av religionens olika former och funktioner. Religion ska uppfattas i vid betydelse. I många kulturer är religion något alltomfattande som hänger samman med människans förhållande till hela sin tillvaro. I ett historiskt perspektiv ser man tydligt hur religionen påverkat människors sätt att leva, tänka och handla. Den grundläggande utgångspunkten för studierna i religionskunskap är människan. Det är människan och människans situation som ska göras till föremål för studium, och de upplevelser och behov av livstolkning som hon har, skall stå i centrum. Funderingar kring varför människor föds med olika förutsättningar vad gäller begåvning och förmågor har en framträdande plats i ämnet. Frågor om liv och död, ansvar och skuld, liksom etik och moralfrågor hör till ämnet. Etiska frågor möter varje människa i konkreta upplevelser av vad som är gott eller ont, rätt eller orätt att göra. Vardagens etiska frågor är en utgångspunkt för samtal i ämnet religionskunskap. Diskussioner om de etiska frågorna kan fördjupas genom att eleverna lär sig mer om olika religioners seder och bruk. Både välbekanta traditioner och sådana nutida företeelser som exempelvis ungdomskultur och arbetsplatskultur, som inte omedelbart uppfattas höra ihop med religiös tro, livsåskådningar och etik, studeras inom ämnet. I olika religioner är begreppet tro centralt. De traditioner eleverna själva har med sig från olika kulturer är en del av ämnet. Jämförelser mellan religioner från olika världsdelar och tidsperioder ger kännedom om och förståelse av såväl den egna som andras religioner, livsåskådningar, traditioner och kulturer. En grundsten i ett mångkulturellt och demokratiskt samhälle är att människor är lika mycket värda trots olika uppfattningar i trosfrågor. Mot denna bakgrund ligger det i ämnet att såväl likheter som skillnader mellan olika religioner uppmärksammas. Följderna av att likheter kan skapa stor samhörighet och olikheter kan ge upphov till konflikter diskuteras i religionskunskapsämnet. Ämnet ger exempel på samlevnad och jämställdhet ur ett religions- och livsåskådningsperspektiv. I detta ingår även att ta upp av hur människors

text: ställningstaganden i religiösa frågor får följder för viktiga beslut i livet och för deras relationer till andra människor. Religionskunskap är ett kärnämne i gymnasiesärskola och gymnasial särvux.

text: Ämne: Religionskunskap Kurs: Religionskunskap Kurskod: RE1150

text: Mål

text: Mål som eleven skall ha uppnått efter avslutad kurs

text: Eleven skall kunna samtala om problemsituationer i vardagen och yrkeslivet utifrån en given etisk eller moralisk utgångspunkt, ha kunskap om hur religion och livsåskådning tar sig uttryck i människors sätt att tänka och handla, känna till några av kristendomens och andra religioners huvudtankar, värderingar, traditioner och uttrycksformer.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Eleven samtalar kring problemsituationer i vardagen och yrkeslivet utifrån ett givet etiskt och moraliskt tänkesätt. Eleven jämför riter, traditioner och levnadssätt i olika religioner och andra livsåskådningar. Eleven beskriver några huvudtankar i kristendomen och andra världsreligioner.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven formulerar tankar i för honom eller henne viktiga livsfrågor och känner till andra synsätt än sitt eget. Eleven reflekterar över vad tolerans gentemot andra människors sätt att se på tillvaron innebär i vardagslivet. Eleven ger exempel på tankar i kristendomen och i några andra religioner och livsåskådningar som kan bidra till tolerans och förståelse för andra människor.

text: Bilaga 7 Ämne: Naturkunskap

text: Ämnets syfte

text: Utbildningen i ämnet naturkunskap syftar till att beskriva och förklara omvärlden ur ett naturvetenskapligt perspektiv. Ämnets syfte är också att ge eleverna naturvetenskapliga kunskaper för att kunna ta ställning i frågor som är viktiga för individ och samhälle som t.ex. den egna hälsan, hållbar utveckling och energifrågor. Utbildningen syftar även till att göra kunskaper och erfarenheter användbara för att främja omsorgen om och respekten för naturen och medmänniskorna och till ett ökat intresse för naturen, som i sin tur kan bidra till en aktiv fritid.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i naturkunskap sträva efter att eleven utvecklar sin förmåga att beskriva, förklara och förstå omvärlden ur ett naturvetenskapligt perspektiv, utvecklar ett förhållningssätt som präglas av ödmjukhet och respekt inför naturen och livets storhet, utvecklar sitt intresse för naturupplevelser av skiftande slag, utvecklar sin kunskap om människokroppens byggnad och funktion, utvecklar sin förmåga att diskutera frågor om hälsa, sexualitet, samlevnad och funktionshinder, utvecklar sina kunskaper om människan som en del av naturen och de ekologiska sammanhangen samt om kretsloppstänkandets roll för att minska samhällets miljöbelastning, utvecklar en handlingskompetens i frågor som rör miljö och resurshushållning.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Dagens samhälle är i hög grad baserat på naturvetenskap och teknik. Därför har alla människor behov av kunskaper i naturvetenskap. Energi-, miljö- och resursfrågorna ställer till exempel krav på ett brett naturvetenskapligt kunnande. Samtidigt ger naturvetenskapens snabba utveckling upphov till nya frågeställningar inte minst av etisk karaktär. Den moderna naturvetenskapen präglas av uppdelning i många specialområden samtidigt som många frågeställningar kräver ett tvärvetenskapligt angreppssätt. Naturkunskap är ett ämne där naturvetenskapliga frågeställningar kan studeras ur flera perspektiv. Det bidrar därvid till ökad förståelse av naturvetenskapens arbetssätt och resultat. Ämnet behandlar liv, materia och energi samt människan som biologisk varelse. Här ingår kunskaper om inre organ och deras funktion samt hur dessa samverkar. Frågor som hälsa, droger och funktionshinder belyses. kärlek, sexualitet och samlevnad behandlas utifrån perspektivet människans ansvar för sig själv och andra.

text: Karaktäristiskt för ämnet är en blandning av teoretiska studier, observationer, experiment och naturupplevelser med anknytning till elevens studieinriktning. Naturkunskap är ett kärnämne i gymnasiesärskola och gymnasial särvux.

text: Ämne: Naturkunskap Kurs: Naturkunskap Kurskod: NK1150

text: Mål

text: Eleven skall ha egna erfarenheter från utflykter i olika typer av natur, under olika årstider och växlande väder, ha kännedom om den egna kroppens organ och organsystem, ha kunskap om sexuallivets biologi, preventivmetoder och sexuellt överförbar smitta, kunna delta i diskussion om sexualitet och samlevnad och därvid visa respekt för andras uppfattningar och för olika samlevnadsformer, ha kunskap om beroendeframkallande medels inverkan på hälsan samt om betydelsen av regelbunden motion och goda hälsovanor, kunna göra observationer och enkla experiment, ha kännedom om några växters och djurs beroende av varandra samt betydelsen av biologisk mångfald, ha kännedom om några energikällor, samt energiomvandlingar mellan olika energiformer, ha kännedom om några kretslopp i naturen som visar på ämnens cykliska förlopp, utifrån studieinriktning känna till verksamhetens miljöproblem, ha kunskaper om livsstilens betydelse för miljö och resurshushållning.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Eleven beskriver sin upplevelse av naturen och har fördjupat sin förmåga att uppträda på ett miljömedvetet sätt. Eleven redogör för några av människokroppens biologiska funktioner. Eleven ger exempel på något om beroendeframkallande medels inverkan på hälsan. Eleven gör observationer och utför med handledning enkla experiment. Eleven beskriver olika företeelser i naturen, hur de är beroende av varandra och hur de påverkas av människan.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven utför mätningar och undersökningar samt beskriver iakttagelser och resultat. Eleven beskriver några ekologiska samband och begrepp samt ger exempel på effekter av störningar i ekosystemet. Eleven redogör för några olika energiformer och energiomvandlingar. Eleven ger exempel på globala och regionala miljöproblem.

text: Bilaga 8 Ämne: Idrott och hälsa

text: Ämnets syfte

text: Ämnet idrott och hälsa syftar till att utveckla elevernas fysiska, psykiska och sociala förmåga samt ge kunskaper om hur den egna livsstilen påverkar hälsan. Genom egna upplevelser och erfarenheter av ämnet skall eleverna utveckla lust och vilja till fysisk aktivitet. Ett grundläggande syfte med ämnet är att skapa förutsättningar för alla att delta i olika aktiviteter på sina egna villkor, att utveckla gemenskap och samarbetsförmåga samt förståelse och respekt för andra. Ämnet syftar även till att väcka nyfikenhet och intresse för nya aktiviteter och ge eleverna sådana kunskaper och erfarenheter att de kan välja och delta i lämpliga fysiska aktiviteter för fritiden. Ämnet syftar dessutom till att eleverna skall bli mer miljömedvetna genom att lära sig vistas i och ta ansvar för naturen.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin utbildning i idrott och hälsa sträva efter att eleven utvecklar ett intresse för regelbunden fysisk aktivitet och tar ansvar för sin hälsa genom att utveckla goda vanor, utvecklar sin rörelseförmåga, sin lust att röra sig och sin kroppsuppfattning, utvecklar sina kunskaper om personlig hygien och om risker med droger av olika slag, lär känna olika former av idrott och friluftsliv och tar ansvar för naturen i samband med friluftsaktiviteterna, utvecklar kunskaper om bra arbetsställningar och hur man kan förebygga arbetsskador, utvecklar kunskap om livräddning och om första hjälpen vid olycksfall.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Ämnet idrott och hälsa har ett brett innehåll. Grundläggande för ämnet är den fysiska aktiviteten, utformad så att alla elever skall kunna delta och utvecklas på sina egna villkor. I ämnet ingår att utveckla kondition, uthållighet, styrka, rörlighet och allsidiga idrottsfärdigheter samt att träna avspänning. Genom

text: musik, rytm och dans får eleverna utlopp för fantasi och rörelseglädje. Ämnet erbjuder också tillfällen till samarbete och naturlig kroppskontakt. Att kropp och sinnen samspelar och tillsammans utvecklar elevens kroppsuppfattning har betydelse för all inlärning. Med rörelseträning utvecklas kroppsuppfattningen, dvs. att man inte enbart kan förnimma och benämna sina kroppsdelar utan också behärska kroppen så att man medvetet kan utföra de rörelser man önskar. En god kroppsuppfattning kan i sin tur stimulera eleverna att se positivt på sig själv och sin egen kropp. Ämnet ger också tillfälle till att diskutera och ifrågasätta de idealbilder av människokroppen som förekommer i olika medier. Ämnet stimulerar till att ta ansvar för den egna hälsan och att förstå sambandet mellan motion, hälsa och livskvalitet. I ämnet ingår kunskaper om innebörden i god hälsa och miljö, såsom kunskaper om kost, motion, hygien, ergonomi samt kunskaper om riskerna med droger och dopingpreparat. I samverkan med karaktärsämnena behandlas konsekvenser av olika arbetsställningar och förebyggande av arbetsskador. Ämnet idrott och hälsa innefattar också livräddning och första hjälpen vid olycksfall. Det är viktigt att knyta an till de starka traditioner att vistas i skog och mark som finns i Sverige. Genom att delta i olika former av friluftsliv och genom att samarbeta med andra ämnen stimuleras eleven till ett ökat intresse för att vistas ute i naturen och ta ansvar för den gemensamma miljön. Ämnet rymmer också rörelseuttryck från andra kulturer. En aktiv fritid har stor betydelse för den egna livskvaliteten. I samverkan med andra ämnen och med det omgivande samhället kan eleverna få tillfälle att prova på nya aktiviteter som ökar möjligheterna till en aktiv fritid. Idrott och hälsa är ett kärnämne i gymnasiesärskolan.

text: Ämne: Idrott och hälsa Kurs: Idrott och hälsa Kurskod: IDH1150

text: Mål

text: Eleven skall ha kunskap i några självvalda fysiska aktiviteter, känna till några faktorer som påverkar människors hälsa, ha deltagit i olika friluftsaktiviteter, känna till olika arbetsställningars inverkan på vardags- och arbetsliv, ha grundläggande kunskaper i livräddning och första hjälpen, kunna tillämpa någon metod för avslappning.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänt

text: Eleven deltar i någon självvald fysisk aktivitet. Eleven ger exempel på faktorer som påverkar hälsan och reflekterar kring dessa. Eleven deltar och tillämpar sina kunskaper i någon form av friluftsliv. Eleven ger exempel på arbetsställningars inverkan på människokroppen. Eleven utför med handledning livräddande första hjälp. Eleven tillämpar någon metod för avslappning.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven föreslår och genomför på egen hand någon fysisk aktivitet. Eleven resonerar om sambanden mellan livsstil, hälsa och miljö. Eleven visar en god kroppsuppfattning i olika fysiska aktiviteter. Eleven deltar i och utnyttjar sina kunskaper om friluftsliv. Eleven utför med visst stöd livräddande första hjälp.

text: Bilaga 9 Ämne: Estetisk verksamhet

text: Ämnets syfte

text: Ämnet syftar till att utveckla och stimulera elevernas skapande förmåga och lust att använda estetiska uttrycksmedel för att uttrycka tankar och känslor. Dessutom syftar ämnet till att väcka intresse för och förståelse av kultur och skapande verksamhet. Därigenom ges eleverna förutsättningar att utveckla fritidsintressen inom olika estetiska områden.

text: Mål att sträva mot

text: Skolan skall i sin undervisning i estetisk verksamhet sträva efter att eleven stimuleras till att utveckla sin fantasi och sin lust att uttrycka sig genom eget skapande, funderar över och diskuterar olika konstnärliga uttryck, utvecklar sin känsla för estetiska värden och deras betydelse för individ och samhälle, utvecklar och breddar sina färdigheter inom något eller några estetiska områden, utvecklar förståelse av den kommunikation som ligger i estetisk verksamhet, vidgar sin kännedom om kultur och fritidsverksamhet inom det estetiska området.

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Under årtusenden har människor fascinerats av hur tidigare kulturer uppskattat och tagit till vara estetiska värden. Det kan röra sig över många områden som byggnader, väggmålningar, konstföremål, klädedräkt, teater, musikinstrument och litteratur. Det handlar ofta om att det sköna och funktionella tagits till vara för att berika vardag och fest, arbete och fritid. Ämnet gör eleven uppmärksam på de estetiska värden och konstnärliga värden, som finns i dagens samhälle. Det kan gälla arkitektur lika väl som ungdomars väggmålningar. Det centrala i ämnet är att själv skapa och att förstå den kommunikation, som får sitt uttryck i estetiska former. Genom att själv få möjlighet till skapande övas eleven både i att uttrycka sig själv och i att förstå andra människors budskap förmedlat genom skapande. Ämnet ger en grund för olika estetiska verksamheter. Estetiska områden kan vara såväl bild, dans, musik, drama som formgivning och teater. Inom ämnet estetisk verksamhet kan också olika estetiska uttrycksformer förenas. Både traditionella konstnärliga metoder som nyare digitala för framställning av konstnärliga produkter ingår i ämnet. Estetisk verksamhet är ett kärnämne i gymnasieskolan.

text: Ämne: Estetisk verksamhet Kurs: Estetisk verksamhet Kurskod: ESV1150

text: Mål

text: Mål som eleven skall ha uppnått efter avslutat kurs

text: Eleven skall kunna uttrycka tankar eller idéer med något estetiskt uttrycksmedel, kunna kommentera sitt eget skapande, känna till olika konstnärliga verksamheter i samhället, känna till att konstnären har ett budskap med sin konst.

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget godkänt

text: Eleven använder några estetiska uttrycksmedel för att gestalta en idé eller ett budskap. Eleven utför en mindre uppgift utifrån en egen idé. Eleven kommenterar sitt eget skapande. Eleven ger några exempel på olika konstnärliga uttryck och företeelser.

text: Kriterier för betyget Väl godkänt

text: Eleven beskriver budskapet i sitt eget skapande. Eleven beskriver det konstnärliga budskap som förmedlas till mottagaren inom någon eller några olika konstarter. Eleven ger exempel på några konstverk, teaterstycken eller andra estetiska uttryck som har fått betydelse i samhället. __________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2002. Äldre föreskrifter skall dock tillämpas på kurser som påbörjats före detta datum.

text: MATS EKHOLM

text: Lisbeth Rudemo

title: Skolverkets föreskrifter om kursplaner och betygskriterier i ämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska, matematik, samhällskunskap, religionskunskap, naturkunskap och estetisk verksamhet för nationella och specialutformade program i gymnasiesärskolan och gymnasial särvux samt i idrott och hälsa för nationella och specialutformade program i gymnasiesärskolan

text: Bilaga 1 Ämne: Svenska

text: Ämnets syfte

text: Utbildningen i ämnet svenska syftar till att utveckla förmågan att tala, lyssna, se, läsa och skriva. Att kunna kommunicera med andra är viktigt för att utvecklas känslomässigt, socialt, kulturellt och intellektuellt. Att kunna samspela med sin omgivning är grunden för kamratgemenskap och delaktighet i samhällslivet. Ämnet bidrar till att eleverna lär känna sig själva och sin kultur. Därigenom kan identiteten och självbilden utvecklas och förståelsen för andra fördjupas. Språket är av grundläggande betydelse för lärandet och en väg till kunskap. Genom att läsa och skriva tillägnar sig eleverna nya begrepp och lär sig se sammanhang, tänka logiskt, granska och värdera. Tillsammans med andra ämnen skall svenskämnet utveckla elevernas språk så att det blir ett funge-

text: Mål att sträva mot

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Mål

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Bilaga 2 Ämne: Svenska som andraspråk

text: Ämnets syfte

text: Mål att sträva mot

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Mål

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Bilaga 3 Ämne: Engelska

text: Ämnets syfte

text: Mål att sträva mot

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Mål

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Mål

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Bilaga 4 Ämne: Matematik

text: Ämnets syfte

text: Mål att sträva mot

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Mål

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Mål

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Bilaga 5

text: Ämne: Samhällskunskap

text: Ämnets syfte

text: Mål att sträva mot

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Mål

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Bilaga 6 Ämne: Religionskunskap

text: Ämnets syfte

text: Mål att sträva mot

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Mål

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Bilaga 7 Ämne: Naturkunskap

text: Ämnets syfte

text: Mål att sträva mot

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Mål

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Bilaga 8 Ämne: Idrott och hälsa

text: Ämnets syfte

text: Mål att sträva mot

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Mål

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget Godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: Bilaga 9 Ämne: Estetisk verksamhet

text: Ämnets syfte

text: Mål att sträva mot

text: Ämnets karaktär och uppbyggnad

text: Mål

text: Betygskriterier

text: Kriterier för betyget godkänd

text: Kriterier för betyget Väl godkänd

text: MATS EKHOLM

text: Lisbeth Rudemo


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Ö1 Skolförfattningar publicerade i Svensk Författningssamling

type: foreskrift


title: Förordning om statsbidrag för vissa elever vid Salbohedskolan