fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2006:37) om nationellt stöd till jordbruket i norra Sverige

text: Grundläggande bestämmelser om nationellt stöd till jordbruket i norra Sverige finns i 1.

text: kommissionens beslut 96/228/EG av den 28 februari 1996

text: om systemet för långsiktigt stöd på nationell nivå till jordbruket i de nordliga områdena i Sverige , samt 2. förordningen (

type: stycke

type: paragraf

text: Bestämmelser om hur ansökan om stöd för smågris- och getproduktion samt potatis-, bär- och grönsaksodling ska göras finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:9

text: ) om ansökan om vissa jordbrukarstöd och landsbygdsstöd. (SJVFS

text: Bestämmelser om tillsyn, kontroll och sanktionsåtgärder finns i

text: kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 av den 21 april 2004

text: om närmare föreskrifter för tillämpningen av de administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i

text: rådets förordning (EG) nr 1782/2003

text: om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare . Dessa bestämmelser gäller som villkor för stöd enligt

text: och

text: 12 §§

text: förordningen (

text: EGT L 76, 26.3.1996, s. 29 (Celex 31996D0228). 2 EUT L 141, 30.4.2004, s. 18 (Celex 32004R0796).

text: För kontroller ska artiklarna

text: tillämpas. Som beräkningsgrund för stöd, minskning och uteslutning ska artiklarna

text: första och andra styckena, 60.1 samt 68 tillämpas. För återvinning av felaktigt utbetalda belopp ska artiklarna

text: och

text: 73 a

text: tillämpas.

text: Allmänt

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter avses med jordbrukare: en producent av jordbruks- eller trädgårdsprodukter, antingen en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning av sådana personer, vars jordbruks- eller trädgårdsföretag ligger inom Sveriges gränser, jordbruksföretag: samtliga produktionsenheter som drivs av jordbrukaren inom Sveriges gränser, jordbruksmark: åker- eller betesmark, produktionsenhet: det eller de djurstallar med tillhörande mark där animalieproduktion bedrivs, samt slaktsvin: djur som enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:127

text: ) om klassificering av slaktkroppar ska hänföras till benämningarna slaktsvin eller unggalt. (

text: SJVFS 2008:23

text: Jordbruksföretag som ombildas eller bildas efter den 1 januari 1995, ska vid stödets bestämmande behandlas som om åtgärden inte skett om ombildandet eller bildandet leder till ett klart och otillbörligt kringgående av de bestämmelser som gäller för rätt till stöd.

text: Områden med nationellt stöd

text: I bilaga 1 till

text: kommissionens beslut 96/228/EG

text: anges de kommuner och församlingar inom vilka stöd kan lämnas. De definierade gränserna framgår av Jordbruksverkets blockdatabas.

text: Särskilda villkor för nationellt stöd

text: Stöd för animalie- och mjölkproduktion lämnas endast till jordbruksföretag som uppfyller villkoren om identifiering och registrering av djur i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:12

text: ) om märkning och registrering av nötkreatur, Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:13

text: ) om märkning och registrering av svin samt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:14

text: ) om märkning och registrering av får och getter. (

text: SJVFS 2008:23

text: Sugga eller get, för vilken stöd sökts, får under hållandeperioden ersättas med annat djur av samma slag, om det på ersättningsdagen är stödberättigande, samt under förutsättning att utbytet sker inom 10 dagar från den dag då djuret togs från jordbruksföretaget och att det ersättande djuret registreras i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:13

text: ) om märkning och registrering av svin och Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2007:14

text: SJVFS 2008:23

text: Stöd för animalie-, mjölk- och äggproduktion lämnas med det stödbelopp som gäller för det stödområde där produktionsenheten är belägen. För djurslag med hållande- eller kvalificeringsperiod avses den produktionsenhet där djuren under hållande- eller kvalificeringsperioden befinner sig. För jordbrukare som bedriver produktion av slaktsvin på fastigheter i fler än ett stödområde och vars sammanlagda produktion överstiger 2 500 slaktsvin, fördelas de stödberättigande slaktsvinen i förhållande till den faktiska produktionen inom respektive stödområde under året. Stöd för jordbruksmark lämnas med det stödbelopp som gäller för det stödområde där jordbruksmarken är belägen. (

text: SJVFS 2008:23

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2008:23

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2008:23

text: Stöd för mjölkproduktion och transport av mjölk samt slaktsvins- och äggproduktion

text: Ansökan och redovisning

text: Ansökan om stöd för mjölkproduktion och transport av mjölk samt slaktsvins- och äggproduktion ska göras på blankett som Jordbruksverket fastställt och lämnas till Jordbruksverket. Uppgifter om antal stödberättigande produktionsenheter ska dessutom redovisas till Jordbruksverket. Stöd för produktion, som avser det närmaste föregående stödåret, kan lämnas om ansökan och redovisning, i enlighet med första stycket, kommit in till Jordbruksverket senast den 1 april. (

text: SJVFS 2008:23

text: Mjölkproduktion

text: Stöd för mjölkproduktion till jordbruksföretag med leveranskvot lämnas för den mängd mjölk som företaget levererat till mejerier och som mejerier redovisat till Jordbruksverket. Stöd för mjölkproduktion till jordbruksföretag med direktförsäljningskvot lämnas för den mängd mjölk som företaget redovisat till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2008:23

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2008:23

text: Transport av mjölk

text: Stöd för transport av mjölk lämnas för den mängd mjölk som mejerier hämtat och redovisat till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2008:23

text: Slaktsvinsproduktion

text: Stöd för produktion av slaktsvin lämnas för det antal slaktsvin som jordbruksföretaget lämnat till slakterier och som slakterier rapporterat till Jordbruksverket i enlighet med Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:56

text: ) om slakteriers rapportering avseende slaktade djur. (

text: SJVFS 2008:23

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2008:23

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2008:23

text: Äggproduktion

text: Stöd för äggproduktion lämnas för det antal värphönor som jordbruksföretaget redovisat till Jordbruksverket på blankett som verket fastställt. Stöd lämnas för värphöna som vid insättningen är högst 25 veckor gammal. Stöd lämnas endast en gång per värphöna. (

text: SJVFS 2008:23

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2008:23

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2008:23

text: Stöd för potatis-, bär- och grönsaksodling

text: Stöd för jordgubbsodling lämnas från och med anläggningsåret under förutsättning att planteringen sker före utgången av augusti månad nämnda år. Det år jordgubbsodlingen bryts lämnas stöd under förutsättning att odlingen bryts tidigast efter kartsättningen. Stöd för potatis-, svarta vinbärs- eller grönsaksodling lämnas om odlingen är etablerad före utgången av juni månad stödåret. Stöd för potatis-, bär- eller grönsaksodling lämnas om odlingen bedrivs i enlighet med lokalt erkända normer. Vändteg som behövs för odlingen och hör till jordbruksskifte som odlas med potatis, bär eller grönsaker berättigar till stöd. Med vändteg avses del av jordbruksskifte som inte odlas och vars bredd uppgår till högst 10 meter räknat från jordbruksskiftets odlade kant. (

text: SJVFS 2008:23

text: Stödets storlek

text: Stöd lämnas för 1. mjölkproduktion, 2. smågrisproduktion, 3. produktion av slaktsvin, 4. getproduktion, 5. potatisodling, 6. bär- eller grönsaksodling, samt 7. transport av mjölk med de högsta belopp som anges i

text: 13 §§

text: förordningen (

text: Stöd för äggproduktion lämnas med

text: Stödområde Kr per insatt höna 1 13,45 2 10,70 3 0,90

text: SJVFS 2008:23

text: Övrigt

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdandebestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 15 juni 2006. 2. Genom författningen upphävs Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:54

text: ) om nationellt stöd till jordbruket i norra Sverige. 3. De upphävda föreskrifterna gäller dock fortfarande i ärenden som väckts före ikraftträdandet av dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2008.

text: MATS PERSSON

text: Peder Larsson (Miljö- och regionalstödsenheten)

text: SJVFS 2006:37

text: . 4

text: SJVFS 2008:23

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:4) om ersättning till sockerbetsodlare och maskinentreprenörer

text: Dessa föreskrifter gäller för sockerbetsodlares och maskinentreprenörers ansökningar om ersättning för indragna sockerkvoter och värdeförluster för maskiner enligt förordning (

text: ) om omstruktureringsstöd till sockerproducenter.

text: SJVFS 2008:24

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter förstås med Kontrakteringsrätt: Rätt enligt avtal med Danisco Sugar AB att leverera sockerbetor till det minimipris som garanterades genom

text: rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006

text: om den gemensamma organisationen av marknaden för socker . Kontrakteringsrätt är i denna föreskrift synonymt med termerna ”sockerkvot” och ”socker” i

text: 6 § förordning (2006:1024)

text: om omstruktureringsstöd till sockerproducenter. Maskinentreprenör: Den som står den ekonomiska risken för värdeförlust på specialmaskin i samband med omstruktureringen. Omstruktureringen: Den frivilliga neddragning av medlemsstaternas sockerkvot som sker i enlighet med

text: rådets förordning (EG) nr 320/2006 av den 20 februari 2006

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2007:53

text: . 2 EGT L 58, 28.2.2006, s. 1 (Celex 32006R0318).

text: (EG) nr 1290/2005

text: om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken . Regleringsåret 2005/2006: Den period som börjar den 1 juli 2005 och slutar den 30 juni 2006. SAM 2005: Jordbruksverkets ansökningsblankett JSB 11:1 för stödår 2005. Sockerbetsareal: Jordbruksmark där det enligt SAM 2005 odlades sockerbetor, med undantag för foderbetor. Specialmaskin: Maskiner som är speciellt utformade för att användas vid sådd eller skörd av sockerbetor och som användes för regleringsåret 2005/2006 års skörd. (

text: SJVFS 2008:24

text: Vem kan bli berättigad till ersättning?

text: Sockerbetsodlare som hade kontrakteringsrätt vid utgången av den 20 mars 2006 och som levererade sockerbetor till Danisco Sugar AB regleringsåret 2005/2006, kan bli berättigade till ersättning. Maskinentreprenörer som utförde kontraktsarbete med specialmaskin för skörd regleringsåret 2005/2006, för sockerbetsodlare som uppfyller villkoren i det första stycket, kan bli berättigade till ersättning.

text: RETROAKTIVT OMSTRUKTURERINGSSTÖD - SÄRSKILDA REGLER

text: Sockerbetsodlare som hade kontrakteringsrätt vid utgången av den 20 mars 2006 och som levererade sockerbetor till Danisco Sugar AB regleringsåret 2005/2006, kan bli berättigade till retroaktivt omstruktureringsstöd. Ansökan enligt 4 § är även en ansökan om retroaktivt omstruktureringsstöd. Sockerbetsodlare som inte kom in med en ansökan enligt 4-8 § § kan enbart ansöka om det retroaktiva omstruktureringsstödet. Vid ansökan om enbart det retroaktiva omstruktureringsstödet ska blanketten JSB99:1, ”ANSÖKAN – retroaktivt omstruktureringsstöd socker”, användas. Ansökan om det retroaktiva omstruktureringsstödet ska ha kommit in till Statens jordbruksverk senast den 15 maj 2008. En för sent inkommen ansökan om retroaktivt omstruktureringsstöd avvisas. Avvisning enligt tredje stycket tillämpas inte vid force majeure eller exceptionella omständigheter. Sådana omständigheter ska anmälas skriftligen till Jordbruksverket när den sökande är i stånd att anmäla detta. Storleken på det retroaktiva omstruktureringsstödet fastställs i enlighet med EG:s grundläggande förordningar för omstruktureringsstödet och baseras på innehavet av kontrakteringsrätt vid utgången av den 20 mars 2006. Vid oriktiga uppgifter om ersättningsberättigande kontrakteringsrätt i blankett JSB99:1, ”ANSÖKAN – retroaktivt omstruktureringsstöd socker”, kan ersättningen minskas med 10 procent. Är oriktigheten avsiktlig beviljas ingen ersättning. (SJVFS

text: 3 EGT L 58, 28.2.2006, s. 42 (Celex 32006R0320).

text: HUR ANSÖKAN SKA GÖRAS

text: Vid ansökan om ersättning för indragen kontrakteringsrätt och/eller ersättning med anledning av värdeförlust på specialmaskin ska blanketten JSB99:1, ”ANSÖKAN – omstruktureringsstöd socker”, användas.

text: När är sista ansökningsdag?

text: Ansökan ska ha kommit in till Jordbruksverket senast den 28 februari 2007.

text: Vad ska ansökan innehålla?

text: En ansökan ska vara komplett ifylld och innehålla uppgifter om all kontrakteringsrätt och/eller all sådd eller skördad sockerbetsareal som omfattas av ansökan, beroende på vad ansökan omfattar. En ansökan ska lämnas in i original och vara undertecknad av sökanden eller behörig firmatecknare för sökanden. Komplettering med underskrift får göras inom den tid som Jordbruksverket bestämmer.

text: Vilka uppgifter kan lämnas efter sista ansökningsdag?

text: Om Jordbruksverket meddelar att ansökan behöver kompletteras ska kompletteringen vara inlämnad inom den tid Jordbruksverket anger.

text: För sen ansökan

text: En för sent inlämnad ansökan medför att ersättningen reduceras med belopp motsvarande 10 procent av det ansökta ersättningsbeloppet, per arbetsdag som ansökan kommer in efter den sista ansökningsdagen enligt 5 §. Ansökan avvisas om den kommer in mer än 10 arbetsdagar för sent. Reduktion och avvisning enligt första stycket tillämpas inte vid force majeure eller exceptionella omständigheter. Sådana omständigheter ska anmälas skriftligen till Jordbruksverket när den sökande är i stånd att anmäla detta. (

text: SJVFS 2007:53

text: BERÄKNING OCH VILLKOR FÖR ERSÄTTNINGEN

text: Om de samlade ansökta ersättningsanspråken som kan beviljas överstiger de tillgängliga medlen minskas utbetalningarnas storlek genom en linjär procentuell neddragning så att de tillgängliga medlen räcker till.

text: Hur beräknas ersättningen för kontrakteringsrätt?

text: Ersättningen för att kontrakteringsrätten drogs ned baseras på innehavet av kontrakteringsrätt den 20 mars 2006. Ersättningen är högst 7,42 euro per ton som den sökande hade rätt att leverera enligt kontrakteringsrätten. Ersättningsbeloppet kan även komma att begränsas i enlighet med

text: 6 § förordning (2006:1024)

text: om omstruktureringsstöd till sockerproducenter. (

text: SJVFS 2007:53

text: Hur beräknas ersättningen för värdeförlust på specialmaskin?

text: Värdeförlust på specialmaskin ersätts i hela landet utom Gotland med högst: • 5,21 euro per hektar sockerbetsareal som den sökande sådde för skörd regleringsåret 2005/2006, samt • 20,83 euro per hektar sockerbetsareal den sökande skördade regleringsåret 2005/2006. Värdeförlust på specialmaskin på Gotland ersätts med högst: • 10,06 euro per hektar sockerbetsareal som den sökande sådde för skörd regleringsåret 2005/2006, samt • 40,21 euro per hektar sockerbetsareal den sökande skördade regleringsåret 2005/2006. Den ersättningsberättigande sockerbetsarealen begränsas av storleken enligt SAM 2005. (

text: SJVFS 2007:53

text: ÖVRIGT

text: Oriktiga uppgifter i ansökan

text: Vid oriktiga uppgifter om ersättningsberättigande kontrakteringsrätt eller sådd respektive skördad areal kan ersättningen till den sökande minskas med 10 procent. Är oriktigheten avsiktlig beviljas ingen ersättning.

text: Jordbruksverket kan bevilja undantag från dessa föreskrifter.

text: GRUNDLÄGGANDE BESTÄMMELSER

text: Grundläggande bestämmelser för denna ersättning finns i

text: om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen och om ändring av förordning

text: (EG) nr 1290/2005

text: om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 968/2006 av den 27 juni 2006

text: om fastställande av tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 320/2006

text: om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen , samt 3. förordning (

text: EGT L 58, 28.2.2006, s. 42 (Celex 32006R0320). 5 EGT L 176, 30.6.2006, s. 32 (Celex 32006R0968).

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2007. ------------------------- 6 Denna författning träder i kraft den 25 juni 2007. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 30 april 2008.

text: LEIF DENNEBERG

text: Lars Hansson (Regelutvecklingsenheten)

text: SJVFS 2007:53

text: . 7

text: SJVFS 2008:24


title: Föreskrifter om ändring i Djurskyddsmyndighetens föreskrifter (DFS 2004:22) om avelsarbete

text: Nötkreatur, svin, hästar, får och getter, som visat sig nedärva letalanlag, defekter eller andra egenskaper som medför lidande för avkomman eller negativt påverkar avkommans naturliga beteende eller som med stor sannolikhet nedärver sådana anlag, defekter eller egenskaper, får inte användas för reproduktion. En förteckning över sådana letalanlag, defekter och ärftliga egenskaper finns i bilagan till dessa föreskrifter. Förbudet gäller dock även andra ärftliga egenskaper än de i bilagan upptagna om de medför lidande eller onaturligt beteende hos avkomman. Nötkreatur, hästar, svin, får och getter får inte heller användas för reproduktion om det visat sig att djuret med stor sannolikhet nedärver disposition för hög frekvens konstaterade sjukdomsfall, förlossningssvårigheter eller dödlighet hos avkomma i samband med födsel. Första stycket gäller inte om reproduktion sker mellan två individer som med stor sannolikhet har anlagsuppsättningar vilka oavsett tänkbara kombinationer inte ger upphov till dödlighet, defekter eller andra egenskaper som medför lidande för avkomman eller negativt påverkar avkommans naturliga beteende. Där tredje stycket tillämpas och den ena parten i en parning är bärare eller med stor sannolikhet är bärare av ett recessivt anlag enligt första stycket ska den andra parten i parningen vara testad negativ som bärare för samma anlag om ett sådant test finns. I annat fall ska den andra parten i parningen ha konstaterats med stor sannolikhet vara fri från samma anlag genom exempelvis härstamningsanalys.

text: Denna författning träder i kraft den 30 april 2008.

text: MATS PERSSON

text: Robert ter Horst (Avdelningen för djurskydd och hälsa)

text: Bilaga

text: De letalanlag, defekter och övriga anlag med ärftlig bakgrund som avses i 3 § första stycket anges nedan för respektive djurslag.

text: Nötkreatur Organ/organsystem Missbildningar/anlag Enkla isolerade defekter

text: Skalle Gomspalt (Palatoschisis) Förkortad underkäke (Brachygnati)

text: Extremiteter Sammanvuxna klövar (Syndactyli, mulefoot) Krokstelbenthet Amputerad kalv (Acroteriasis congenita)

text: Systematiska defekter Bulldogskalv (Achondroplasia) Dvärgväxt (Nanismus); ”Minikalv”

text: Muskler Muskelhypertrofi

text: Centrala nervsystemet

text: Hjärna Underutvecklad hjärna (Cerebral hypoplasi) Vattusot (Hydrocephalus)

text: Lillhjärna och hjärnstam Underutvecklad lillhjärna (Cerebellär hypoplasi)

text: Ryggmärg Neurodysplasia congenita

text: Spastiska och paralytiska ”Lamme kalve”/”Liggekalve” defekter (Recumbent calf syndrome) Weaver (Spinal atrofi)

text: Rörelseapparaten Complex Vertebral Malformation (CVM)

text: Hud Hårlöshet (Alopecia) Ofullständig hudutveckling (Epitheliogenesis imperfecta) Dålig hårrem (Hypotrichosis) Fiskhud (Ichtyosis congenita) Vattusot (Hydrops congenita)

text: Cirkulationsorgan och blod Hjärtinsufficiens (myokardifibros)

text: Bovin faktor XI-brist

text: Digestionsorgan Tunntarmsförträngning (Atresia ilei) Sluten ändtarm (Atresia ani)

text: Immunbrist Bovine Leucocyte Adhesion Deficiency (BLAD)

text: Andra metaboliska defekter Deficiency of Uridine-5-Mono Phosphate Synthase (DUMPS)

text: Könsorgan Recto Vaginal Constriction ((RVC) Underutvecklade könsorgan (Hypoplasi)

text: Kromosomförändringar 1/29-translokation

text: Svin

text: Organ/organsystem Missbildning/anlag

text: Könsorgan Pungbråck (Hernia inguinalis)

text: Digestionsorgan Sluten ändtarm (Atresia ani)

text: Övriga defekter Halothan-anlag

text: Får

text: Organ/organsystem Missbildning/anlag

text: Enkla isolerade defekter

text: Skalle Markerat bettfel (över- eller underbett)

text: Könsorgan Pungbråck (Hernia inguinalis)

text: Häst

text: Organ/organsystem Missbildning/anlag Nedärvn. mönster Enkla isolerade defekter

text: Skalle Allvarliga bettfel (över- eller underbett) M

text: Rörelseapparat Krumma föl R Hyperkalaemic Periodic Paralysis D* (HYYP) Polygen Saccharide Storage Myopathy R (PSSM) Glycogen Branching Enzyme R* Deficiency (GBED) Patellaluxation M Patellaupphakning, vuxen häst M

text: Strålbenshälta M Hovbroskförbening, grav/tidig M Spatt, grav/tidig M Osteochondros, röntgenfynd/hält M Cervical vertebral malformation (CVM) M

text: Neurologiska defekter Slinger (Cerebellär hypoplasi) R Overo Lethal White Foal Syndrome R* (OLWS)

text: Hud Hereditary Equine Regional Dermal R* Asthenia (HERDA) Junctionalis Eqidermolysis Bullosa R* (JEB) Man- och svansskorv med kroniskt M förlopp Allergiska eksem/sommareksem M

text: Könsorgan Pungbråck M

text: Luftvägar Struppipning (Hemiplegia laryngis) M Kvickdrag (Eng: Recurrent Airway M Obstruction, RAO)

text: Övriga Severe Combined Immunodeficiency R* Disease (SCID) Navelbråck M

text: Förkortningar

text: Nedärvningsmönstret

text: D dominant anlag R recessivt anlag M multifaktoriell nedärvning * DNA-test tillgängligt


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:24) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering m.m. av utsäde finns dels i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: , dels i

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: SJVFS 2001:30

text: DEFINITIONER

text: De termer och begrepp som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: och i

text: 13 kap.

text: miljöbalken (1998:808)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter avses med utsäde: frö för sådd av de i bilaga 1 nämnda arterna, grundutsäde: utsäde certifierat i en klass som medger reproduktion för certifiering av skörden, bruksutsäde: utsäde som inte ska användas för vidare uppförökning, förädlarmaterial (F-material): utsäde av en förädlad sort, som används av förädlaren eller dennes representant för upprätthållande av sorten eller för framställning av stamutsäde eller basutsäde,

text: Jfr

text: rådets direktiv 2002/55/EG av den 13 juni 2002

text: om saluföring av utsäde av köksväxter (EGT L 193, 20.7.2002, s. 33, Celex 32002L0055), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2006/124/EG

text: (EUT L 339, 6.12.2006, s. 12, Celex 32006L0124),

text: kommissionens beslut 81/675/EEG av den 28 juli 1981

text: om fastställande av att vissa förslutningssystem är icke återanvändbara, i den mening som avses i

text: rådets direktiv 66/400/EEG

text: och

text: (EGT L 246, 29.8.1981, s. 26, Celex 31981D0675), ändrat genom

text: kommissionens beslut 86/563/EEG

text: (EGT L 327, 22.11.1986, s. 50, Celex 31986D0563),

text: kommissionens direktiv 89/14/EEG av den 15 december 1988

text: om fastställande av grupper av mangold och rödbeta med avseende på villkoren för grödans fribelägenhet enligt bilaga 1 till

text: rådets direktiv 70/458/EEG

text: om saluföring av utsäde av köksväxter (EGT L 8, 11.1.1989, s. 9, Celex 31989L0014) och

text: kommissionens direktiv 92/105/EEG av den 3 december 1992

text: om en viss standardisering av växtpass för användning vid förflyttning av vissa växter, växtprodukter eller andra föremål inom gemenskapen och om närmare bestämmelser om utfärdande av sådana växtpass samt villkor och närmare bestämmelser om ersättande av växtpass (EGT L 4, 8.1.1993, s. 22, Celex 31992L0105), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2005/77/EG

text: (EUT L 296, s. 17, 12.11.2005, Celex 32005L0077), samt Gemensamma EESkommitténs beslut nr 132/2007 av den 26 oktober 2007 om ändring av vissa bilagor och protokoll till EES-avtalet (EUT L 100, 10.4.2008, s. 1), senast ändrat genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 153/2007 (EUT L 124, 8.5.2008, s. 13). Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2007:37

text: stamutsäde (utsädesklass A): utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från F-material eller stamutsäde och som uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven samt är avsett för framställning av stamutsäde, basutsäde eller certifikatutsäde, basutsäde (utsädesklass B): utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från stamutsäde och som uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven samt är avsett för framställning av certifikatutsäde, certifikatutsäde (utsädesklass C): utsäde som är framställt från basutsäde, eller på förädlarens begäran från stamutsäde, och som uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven samt huvudsakligen är avsett för användning som bruksutsäde, standardutsäde: utsäde som är kontrollerat och som uppfyller de i bilaga 1 punkterna 2 och 3 angivna kraven samt är avsett för användning som bruksutsäde, småförpackningar: en förpackning av certifikatutsäde eller standardutsäde med en högsta nettovikt för: a) blomsterböna, bondböna, brun böna, böna och ärt: 5 kg, b) jättepumpa, dansk körvel, lök, majrova, mangold, morot, pumpa, rova, rädisa, rättika, rödbeta, salladskål, schalottenlök, sparris, spenat, squash, svartrot, vattenmelon och vintersallat: 500 g, c) andra arter av köksväxter: 100 g, d) sortblandning av rädisa, rättika eller sallat: 50 g; i de angivna nettovikterna inräknas inte eventuellt innehåll av pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser, provtagningssäsong: perioden från den 1 juli till och med den 30 juni, officiella åtgärder: åtgärder som vidtas av Statens jordbruksverk eller av ett organ som förklarats behörigt av Jordbruksverket, OECD-systemet: de regler som är fastställda av Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) den 28 september 2000 för certifiering av utsäde av köksväxter, dokumenterad sort: officiellt godkänd sort som finns intagen i en sortlista inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i OECD:s sortlista, ännu icke godkänd sort: en sort som inte finns på EG:s gemensamma sortlista och för vilken det lämnats in en ansökan till Jordbruksverket om intagning i den svenska sortlistan, växtpass: officiell märkning som visar att föreskrivna sundhetskrav vid förflyttning av växter inom Europeiska unionen (EU) är uppfyllda, samt sundhetsintyg: sundhetscertifikat eller annat sundhetsintyg godkänt av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2007:37

text: GRUNDLÄGGANDE KRAV FÖR CERTIFIERING OCH FÖR KONTROLL AV STANDARDUTSÄDE

text: Provtagning och partistorlek

text: Provtagning av utsäde för certifiering respektive för kontroll av standardutsäde ska ske enligt de regler som fastställts av International Seed Testing Association (ISTA). Alla utsädespartier för certifiering ska vara officiellt provtagna eller provtagna av en provtagare som auktoriserats av Jordbruksverket. Detsamma gäller för kontroll av standardutsäde. Villkoren för att kunna bli en auktoriserad provtagare framgår av

text: bilaga 2 b. I bilagan finns också bestämmelser som den auktoriserade provtagaren ska följa. Den auktoriserade provtagarens arbete kontrolleras av Jordbruksverket genom en stickprovskontroll på minst 5 %. Stickprovskontroll behöver dock inte utföras på prov som tas ut av en automatisk provtagare. Alla delar av ett parti ska vara åtkomliga för provtagning. Utsäde som ska betas ska kunna provtas även före betning. Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket medge undantag från kravet på provtagning före betning. Certifiering får endast ske vid utsädesanläggning vars anordningar för provtagning, märkning, försegling och, i tillämpliga fall, blandning godkänts av Jordbruksverket. För att ett utsädesföretag ska kunna använda sig av en auktoriserad provtagare måste företaget godkännas av Jordbruksverket enligt bilaga 2 b och lämna den information som krävs enligt bilagan. Ett utsädesparti ska vara enhetligt. Partistorleken får vara högst 1. 25 ton för utsäde av bondböna, brun böna, böna och ärt, 2. 20 ton för utsäde av blomsterböna, jättepumpa, mangold, pumpa, rödbeta, sparris, squash och vattenmelon, samt 3. 10 ton för utsäde av övriga arter. I samtliga fall får dock de högsta tillåtna vikterna överskridas med högst 5 procent. (

text: SJVFS 2007:37

text: Fältbesiktning och sortkontroll

text: Utsäde för certifiering ska komma från fältbesiktigad och godkänd utsädesodling. För att godkännas ska utsädesodlingen läggas ut på fält i god hävd och utan känd förekomst av flyghavre samt uppfylla angivna krav för utsädesodling enligt bilaga 2 och krav på sortkvalitet enligt bilaga 1. Innan en utsädesodling slutligt kan godkännas av Jordbruksverket ska godkända resultat från både fältbesiktningen och från kontrollodling av grundutsädet föreligga. Detta gäller oavsett om den fältbesiktigats av Jordbruksverket eller av en auktoriserad besiktningsman enligt 5 a §. Vid slutlig fältbesiktning ska odlingen ha befunnits vara fri från flyghavre. (

text: SJVFS 2005:91

text: Anmälan av utsädesodling till fältbesiktning ska ske skriftligen till Jordbruksverket. Av anmälan ska det framgå om officiell eller auktoriserad fältbesiktningsman avses användas. För vårsådda utsädesodlingar ska anmälan ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 maj skördeåret och för höstsådda ska anmälan ha kommit in senast den 25 april, om inte annan tidpunkt medges i det enskilda fallet. För fleråriga utsädesodlingar ska anmälan ske varje år och ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 maj skördeåret, om inte annan tidpunkt medges i det enskilda fallet. Anmälningar efter den 15 juli kan endast medges om Jordbruksverket har möjlighet till besiktning alternativt stickprovskontroll. Odlingar som anmäls för sent kan avvisas. Under vegetationsperioden svarar Jordbruksverket för besiktning och kontroll av anmäld areal enligt vad som anges i bilaga 2 samt att fastställa fältavsnittens storlek, antal och fördelning på fält som ska besiktigas. Jordbruksverket kontrollodlar partier som certifieras i klasserna A, B samt i klass C. I anslutning till kontrollodlingen bedöms om den ska kombineras med laboratorieanalys.

text: Jordbruksverket, eller en auktoriserad besiktningsman enligt 5 a §, äger utan föregående meddelande om besiktning tillträde till odling som anmälts och utför besiktning i för grödan lämpligt utvecklingsstadium. Jordbruksverket underrättar skriftligen uppdragsgivaren om resultatet av kontrollodling respektive fältbesiktning. (

text: SJVFS 2005:91

text: Fältbesiktning av en utsädesodling avsedd för produktion av certifikatutsäde får utföras av person som Jordbruksverket auktoriserat för detta ändamål. Villkoren för sådan auktorisation framgår av bilaga 2 a. I bilagan finns också bestämmelser som den auktoriserade besiktningsmannen ska följa. Jordbruksverket efterkontrollerar genom stickprov minst 5 % av utsädesodlingarna som fältbesiktigats av besiktningsmän som auktoriserats enligt första stycket. Utsädespartier från dessa utsädesodlingar ska kontrollodlas i den omfattning Jordbruksverket anser nödvändigt. (

text: SJVFS 2005:91

text: Frövarukvalitet

text: Frövarukvaliteten ska undersökas enligt ISTA:s regler, med de avvikande bestämmelser rörande minsta provvikt för undersökning av inblandning av antal frön av andra arter som framgår av bilaga 1 a. De analyser som krävs för certifiering av utsäde, för att kontrollera om kvalitetskraven i bilaga 1 uppfylls, ska utföras av det certifierande organet eller av ett laboratorium som har auktoriserats av Jordbruksverket. Villkoren för att ett laboratorium ska kunna auktoriseras framgår av bilaga 2 c. I bilagan finns också bestämmelser som det auktoriserade laboratoriet ska följa. Jordbruksverket kontrollerar genom stickprov minst 5 % av analyserna som utförts vid det auktoriserade laboratoriet. (

text: SJVFS 2005:91

text: Utsäde får godkännas om det vid undersökning av de uttagna proven uppfyller kvalitetskraven i bilaga 1. Sundhetsanalyserna får göras på råvaruprov under förutsättning att detta tagits ut av en officiell eller auktoriserad provtagare. För saluföring i Sverige ska utsäde som producerats i Sverige även uppfylla de tilläggskrav som anges i bilaga 1 för sådant utsäde. Parti får inte godkännas om utsädet enligt det certifierande organets bedömning är otillfredsställande rensat eller inte antas tåla lagring utan att grobarheten försämras. (

text: SJVFS 2005:57

text: Kontrollerat standardutsäde

text: Utsäde som är tillräckligt sortäkta och sortrent får, med undantag av rotcikoria (Cichorium intybus), utan certifiering och utan föregående sortkontroll godkännas för saluföring som kontrollerat standardutsäde, om det uppfyller kvalitetskraven i bilaga 1 punkterna 2 och 3. För sådant godkännande ska därutöver gälla att utsädet ska vara av en sort som är intagen i den svenska sortlistan, i Europeiska gemenskapens (EG) gemensamma sortlista för arter av köksväxter eller i en nationell sortlista från något annat land inom EES. Standardutsäde av olika sorter av rädisa, rättika eller sallat får godkännas för saluföring som sortblandning, om i blandningen ingående partier var för sig uppfyller kraven i bilaga 1. Jordbruksverket utför stickprovsvis efterkontroll av sortäkthet och sortrenhet. (

text: SJVFS 2007:37

text: Särskilda krav för utsäde av ännu icke godkända sorter

text: Saluföring av utsäde av en ännu icke godkänd sort får ske i enlighet med

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter . Ansökan om saluföring till försöksodling i fältmässig skala ska skickas till Jordbruksverket och kan göras av den som lämnat in ansökan om sortgodkännande eller en representant för denne. Ansökan ska innehålla följande uppgifter 1. sortbeskrivning, 2. information om hur sorten upprätthålls. (

text: SJVFS 2005:91

text: Utsädet ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter för kontrollerat standardutsäde. Märkning ska göras enligt bilaga 3.5. (

text: SJVFS 2005:91

text: Betat utsäde

text: Utsäde som har behandlats med bekämpningsmedel (betats) får endast certifieras eller godkännas som standardutsäde om medlet är jämnt fördelat på frövaran. (

text: SJVFS 2001:30

text: Bestämmelser om emballage och märkning av betat utsäde finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:13

text: ) om emballage för betat utsäde. (

text: SJVFS 2001:30

text: Utlämnande av utsäde

text: Parti för certifiering och parti för kontroll som standardutsäde ska finnas tillgängligt på platsen för provtagningen till dess att undersökningen av kvaliteten visar att kraven, med undantag för efterkontrollen av sortäkthet och sortrenhet, i bilaga 1 är uppfyllda. Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får det certifierande organet certifiera utsäde för utförsel till ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet innan resultatet av grobarhetsanalysen är klart. Som villkor för sådan certifiering gäller att 1. utlämnandet endast ska avse första handelsledet och att köparens namn och adress anges, 2. en renhetsanalys som uppfyller kraven i bilaga 1 uppvisas, 3. den grobarhet som framgår av föranalysen anges, 4. utsädesproducenten ska informera köparen om resultatet av grobarhetsanalysen utvisar att kvalitetskraven i bilaga 1 inte är uppfyllda. (

text: SJVFS 2005:91

text: Undantag från krav på grobarhet

text: Utan hinder av bestämmelserna i 7 § kan Jordbruksverket godkänna för certifiering partier av stamutsäde och basutsäde, som inte uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven avseende grobarhet. Sådant godkännande kan meddelas under

text: 3 EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842.

text: förutsättning att konstaterad grobarhet uppges vid saluföringen och att utsädet ska användas för fortsatt uppförökning. (

text: SJVFS 2005:91

text: Utsäde av genetiskt modifierade sorter

text: Utöver kraven i dessa föreskrifter får utsäde som är av en sort som är genetiskt modifierad endast saluföras om ett tillstånd till utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken (1998:808)

text: eller om ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Att sorten är genetiskt modifierad ska framgå av märkningen på förpackningen enligt märkningskraven i bilaga 3, samt av alla dokument, officiella eller andra, som fästs på eller åtföljer utsädespartiet. Uppgift om att en sort är genetiskt modifierad ska även framgå av försäljningskataloger och annan information där sorten omnämns. (

text: SJVFS 2005:26

text: MÄRKNING OCH FÖRSEGLING

text: Vid saluföring av utsäde ska varje förpackning, med undantag för småförpackning, vara försedd med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 3. Märkningen ska utföras under det certifierande organets kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Ett officiellt märke ska vara av självhäftande material eller av rivbeständigt material, påsytt på förpackningen eller fäst under plomb. (

text: SJVFS 2001:30

text: Det officiella märket får för utsäde av tomat (Lycopersicon esculentum) och av släktet böna (Phaseolus spp.) kombineras med det växtpass som krävs enligt 7 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Den information som krävs utöver märkningen för certifieringen respektive kontrollerat standardutsäde, för att det kombinerade märket ska gälla som växtpass, framgår av bilaga 3. (

text: SJVFS 2007:37

text: Förpackningar med utsäde som certifierats enligt 11 § andra stycket och förpackningar med stamutsäde och basutsäde som godkänts enligt 12 § ska, utöver kraven i bilaga 3, genom säljarens eller leverantörens försorg vara försedda med ett leverantörsmärke på vilket grobarheten, leverantörens namn och adress samt utsädespartiets referensnummer anges. Dessutom ska, för utsäde som godkänts enligt 12 §, på det officiella märket anges att partiets grobarhet inte uppfyller kraven i bilaga 1. Leverantörsmärket ska inte kunna förväxlas med det officiella märket. (

text: SJVFS 1996:103

text: Vid märkning av förpackningar med utsäde för vilket undantag medgetts enligt 29 § ska, i fråga om utsäde av en dokumenterad sort, det officiella märket ha samma färg som för motsvarande utsädesklass. För utsäde av ej dokumenterad sort ska det officiella märket ha sådan färg som anges i bilaga 4.

text: Märket ska alltid ange att utsädet uppfyller mindre strikta krav. (

text: SJVFS 1996:103

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 1996:103

text: Vid certifiering ska varje förpackning förseglas under det certifierande organets kontroll i samband med provtagning och märkning. Försegling utgörs av förslutning och plombering och ska vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet. Följande förslutningssystem får användas utan plombering: 1. påsar av papper eller plast, förutsatt att de inte har någon annan öppning än påfyllningsanordningen och att denna är försedd med ett självhäftande system eller värmeförslutningssystem som försluter öppningen efter påfyllning på sådant sätt att den inte kan öppnas utan att skadas, eller 2. påsar av icke vävt material som sys ihop, förutsatt att en sifferserie som inleds med siffran 1 i påsens överkant eller liknande märkning (bokstäver, symbol) som visar att påsens ursprungliga mått inte ändrats, är tryckt med outplånlig skrift på minst ena sidan av påsens öppning. (

text: SJVFS 1996:103

text: SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR STANDARDUTSÄDE

text: Standardutsäde får saluföras i förpackningar som är märkta enligt märkningskraven i bilaga 3, punkterna 3 respektive 4 (småförpackningar). Märkning och försegling får utföras av den som anmält sin verksamhet enligt

text: 20 § utsädesförordningen

text: . Försegling ska vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet. (

text: SJVFS 2001:30

text: Annullering

text: Visar resultatet av undersökningen av frövarukvaliteten att utsädet inte uppfyller kraven enligt bilaga 1, ska märkena under det certifierande organets kontroll makuleras. (

text: SJVFS 1995:109

text: Certifieringens varaktighet

text: Certifierat utsäde får saluföras under en period av ett år efter den månad då förseglingen ägt rum. Förlängt godkännande av certifierat utsäde kan medges, om partiet efter provtagning och kontroll av det certifierande organet visar sig fortfarande uppfylla grobarhetskravet. Om förlängning medges, ska det certifierande organet utföra nödvändig tilläggsmärkning. (

text: SJVFS 2001:30

text: Standardutsäde får saluföras under den provtagningssäsong då försegling ägt rum och under nästföljande provtagningssäsong. Förlängt godkännande av standardutsäde kan medges, om partiet efter provtagning och kontroll av Jordbruksverket visar sig fortfarande uppfylla grobarhetskravet. Om förlängning medges, ska Jordbruksverket utföra nödvändig tilläggsmärkning. (

text: SJVFS 2005:91

text: SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SMÅFÖRPACKNINGAR

text: Partier som godkänts för certifiering som certifikatutsäde eller godkänts som kontrollerat standardutsäde får saluföras i småförpackningar utan att dessa behöver vara officiellt märkta och förseglade om de uppfyller märknings- och förseglingskraven i 21 §. (

text: SJVFS 2001:30

text: Småförpackningar ska vara märkta med ett leverantörsmärke eller med en tryckt eller påstämplad text utvändigt på förpackningen, som uppfyller märkningskraven i bilaga 3, punkterna 2 (certifikatutsäde) respektive 4 (standardutsäde). Om förpackningen är genomskinlig kan märket anbringas inuti förpackningen. Småförpackningar ska vara förseglade av den som förpackar partiet på ett sådant sätt att förseglingen förstörs vid öppnandet. Återförsegling av småförpackningar av certifikatutsäde får endast äga rum under det certifierande organets kontroll.

text: Småförpackningar får saluföras till och med september månad andra säsongen efter den provtagningssäsong då partiet godkänts. (

text: SJVFS 2001:30

text: Förlängt godkännande av certifierat utsäde i restpartier av småförpackningar efter den i 22 § nämnda perioden kan medges av det certifierande organet, om ett antal prov som är representativa för restpartiet, fortfarande uppfyller kravet på grobarhet. Om förlängning medges ska utsädesföretaget göra en tilläggsmärkning som anger det nya sista datumet för saluföring. Sista datumet för saluföring kan förlängas ett år. (

text: SJVFS 2005:57

text: Jordbruksverket kontrollerar att kvalitetskrav på utsäde i småförpackningar samt krav om märkning och försegling av dessa upprätthålls. Om kontrollen visar att utsäde inte uppfyller kvalitetskraven i bilaga 1 eller märkningsbestämmelserna i bilaga 3 kungörs detta av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2005:91

text: Företag som yrkesmässigt förpackar eller leverantörsmärker utsäde i småförpackningar för vidare saluföring ska kontinuerligt föra journal om lager och förpackning av partier och blandningar. I journalen ska det finnas följande uppgifter: 1. art, 2. sort, 3. ursprungligt referensnummer, 4. förpackningens referensnummer, 5. certifikatutsäde eller standardutsäde, 6. partiets vikt, 7. datum för påbörjad packning, 8. antal förpackningar som märkts och förseglats, 9. utgår/upphävs 10. viktdelar som gått till blandningar (blandningens referensnummer anges), 11. saldo efter varje uppvägning tills saldot är noll (tills partiet är slut), och 12. datum för avslutad förpackning. En journal ska finnas tillgänglig för kontroll under minst tre år.

text: Prov från varje parti kontrollerat standardutsäde som är avsett att saluföras ska tas ut av företaget och hållas tillgängligt under minst två år för kontroll av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2005:91

text: UTFÖRSEL AV UTSÄDE

text: Utsäde avsett för certifiering i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får säljas till det landet som icke slutligt certifierat utsäde under förutsättning att utsädet 1. kommer från en godkänd utsädesodling, 2. är förpackat och märkt med ett officiellt märke vars utformning och innehåll uppfyller kraven i bilaga 3, samt 3. åtföljs av ett officiellt dokument enligt bilaga 4. (

text: SJVFS 1996:103

text: INFÖRSEL AV UTSÄDE

text: Införsel av utsädesparti, inklusive småförpackningar, ska av importören skriftligen anmälas till Jordbruksverket senast en månad efter införseln. Utsäde av de arter som anges i 2 § under småförpackningar och vars vikt inte överstiger de i bestämmelsen angivna vikterna behöver dock inte anmälas, om utsädet ska användas för egen sådd. Anmälan ska innehålla följande uppgifter: 1. ursprungsland och officiell kontrollmyndighet, 2. avsändarland, 3. art, 4. sort, 5. kvantitet, 6. referensnummer, 7. uppgift om utsädesklass eller standardutsäde, 8. typ av förpackning och märkning, 9. beträffande småförpackningar, antal förpackningar som förts in, och förpackningsvikt eller antal fröenheter per förpackning utom för förpackningar under 100 g. Är standardutsäde inte märkt enligt EG:s regler, ska detta anges i stället för referensnummer. (

text: SJVFS 2005:91

text: Utsäde får föras in för att kontrolleras som standardutsäde, om sorten är intagen i den svenska sortlistan, i Europeiska gemenskapens gemensamma sortlista för arter av köksväxter eller i en nationell sortlista från något annat land inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: Utsäde får föras in som icke slutligt certifierat utsäde för att certifieras som certifikatutsäde om 1. sorten är intagen i en sortlista inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 2. utsädet härstammar från basutsäde, 3. moderpartiet är sortkontrollerat av en myndighet i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i ett annat land av en myndighet vars fältbesiktning godkänns av Jordbruksverket, och 4. utsädet är märkt enligt kraven för icke slutligt certifierat utsäde samt åtföljt av ett officiellt dokument enligt bilaga 4. (

text: SJVFS 2005:91

text: Införsel av ett utsädesparti av en sort som inte är intagen i en sortlista inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får ske om partiet 1. har ett tillstånd för saluföring enligt

text: kommissionens beslut 2004/842/EG

text: om genomförandebestämmelser enligt vilka medlemsstaterna får tillåta utsläppande på marknaden av utsäde som hör till sorter för vilka det har lämnats in en ansökan om införande på den nationella sortlistan för arter av lantbruks- eller köksväxter , 2. förs in för uppförökning och hela skörden därefter förs ut ur landet, 3. förs in för rensning och färdigbearbetning och därefter förs ut ur landet, 4. är odlat som F-material under förädlarens kontroll och förs in för vidare uppförökning under förädlarrepresentants ansvar, eller 5. förs in för försöksmässig provning, vetenskapligt ändamål eller urvalsarbete i partier med en högsta nettovikt om: a) för blomsterböna, bondböna, brun böna, böna och ärt: 50 kg, b) för lök, majrova, mangold, morot, pumpa, rova, rädisa, rättika, rödbeta, salladskål, schalottenlök, spenat, squash, svartrot, vattenmelon och vintersallat: 5 kg, c) för andra arter: 1 kg. (

text: SJVFS 2007:37

text: UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA

text: Vid brist på utsäde eller om det annars finns särskilda skäl, kan Jordbruksverket medge undantag från de krav som angivits i denna författning, såvida det inte strider mot EG:s bestämmelser. (

text: SJVFS 1996:103

text: Bestämmelser med krav på registrering av den som yrkesmässigt producerar, lagrar, saluför eller inför växter, med krav på att vissa växter ska vara försedda med ett växtpass vid förflyttning inom EU samt med krav på att vissa växter ska åtföljas av ett sundhetsintyg vid införsel från länder som inte är medlemmar i EU finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. (

text: SJVFS 1996:103

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 1994. För certifiering och märkning före den 1 juli 1994 av under 1993 eller tidigare producerat utsäde som är avsett för utsläppande på marknaden i Sverige gäller dock Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1989:26

text: ) om statsplombering av utsäde (utom potatis) i tillämpliga delar . Därjämte får utsäde av köksväxter fram till den 1 juli 1994 märkas med kvalitetsdeklaration enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:100

text: ) om kvalitetsdeklaration vid överlämnande av vissa utsädesvaror och, om sådan

text: 4 EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842. 5

text: SJVFS 1994:24

text: . 6 Föreskrifterna upphör att gälla vid ikraftträdandet av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:22

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd. 7 Genom verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:21

text: ) om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:100

text: ) om kvalitetsdeklaration vid överlämnande av vissa utsädesvaror, upphör 3-5 §§ samt rubriken närmast före 3 § i föreskrifterna att gälla den 1 mars 1994.

text: märkning skett, utan certifiering eller kontroll som standardutsäde släppas ut på marknaden i Sverige fram till den 1 september 1995. Därutöver får följande tillämpas för utsläppande på marknaden i Sverige. Utsäde statsplomberat i klass C med högre generationstal än andra generationen efter basutsäde, i klass D, E eller U får fram till den 30 juni 1995 ommärkas till klass C utan generationstal, om kravet i 19 § andra stycket är uppfyllt. Tilläggsmärkning av utsäde som ommärkts till klass C utan generationstal får ske längst t.o.m. den 30 juni 1998, därefter ska utsädet kontrolleras som standardutsäde. (

text: SJVFS 1996:103

text: Denna författning träder i kraft den 5 juli 1995.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 1996.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2001

text: Denna författning träder i kraft den 15 maj 2005.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2005.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006.

text: Denna författning träder i kraft den 1 maj 2006.

text: SJVFS 1995:109

text: . 9

text: SJVFS 1996:103

text: . 10

text: SJVFS 2001:30

text: SJVFS 2005:26

text: . 12

text: SJVFS 2005:57

text: . 13

text: SJVFS 2005:91

text: . 14

text: SJVFS 2006:33

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007. Utsäde av arterna schalottenlök, piplök, vitlök, gräslök, rabarber, sockermajs samt popmajs får saluföras till den 31 december 2009 även om sorten inte finns intagen i den svenska sortlistan eller i EG:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2008.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: SJVFS 2007:37

text: . 16

text: SJVFS 2008:27

text: Bilaga 1

text: KVALITETSKRAV FÖR KÖKSVÄXTUTSÄDE

text: Utsädet ska uppfylla följande krav:

text: 1. Utsädet ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet.

text: 2. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå.

text: 3. Utsädet ska i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter och grobarhet, i samtliga utsädesklasser och standardutsäden:

text: Rent frö, Frön av andra Grobarhet Art vikt-%, arter, högsta %, lägst lägst vikt-%

text: Allium cepa L. Lök, 97 0,5 70 Schalottenlök Allium fistulosum L. Piplök 97 0,5 65 Allium porrum L. Purjolök 97 0,5 65 Allium sativum L. Vitlök 97 0,5 65 Allium schoenoprasum L. Gräslök 97 0,5 65 Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm. Dansk körvel 96 1 70 Apium graveolens L. Selleri 97 1 70 (blekselleri, rotselleri) Asparagus officinalis L. Sparris 96 0,5 70 Beta vulgaris L. Mangold 97 0,5 50 a) Beta vulgaris L.. Rödbeta 97 0,5 70 a) (inklusive Cheltenhambeta) Brassica oleracea L. Blomkål 97 1 70 Brassica oleracea L. Broccoli 97 1 75 Brassica oleracea L. Brysselkål 97 1 75 Brassica oleracea L. Grönkål 97 1 75 Brassica oleracea L. Kålrabbi 97 1 75 Brassica oleracea L. Rödkål 97 1 75 Brassica oleracea L. Savojkål 97 1 75 Brassica oleracea L. Vitkål, 97 1 75 spetskål Brassica rapa L Rova, majrova 97 1 80 Brassica rapa L Salladskål 97 1 75 Capsicum annuum L. Chilipeppar, 97 0,5 65 Paprika. Cichorium endivia L. Escarolesallat, 95 1 65 Friséesallat

text: Cichorium intybus L. Endiviasallat 95 1,5 65 eller witlofcikoria Sallatscikoria Cichorium intybus L. Rotcikoria 97 1 80

text: Anmärkningar: a) Gäller frögyttringar i tillämpliga fall.

text: Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai Vattenmelon 98 0,1 75 Cucumis melo L. Melon 98 0,1 75 Cucumis sativus L. Gurka 98 0,1 80 (druvgurka, slanggurka) Cucurbita maxima Duchesne Jättepumpa 98 0,1 80 (inklusive vinterpumpa) Cucurbita pepo L. Pumpa, squash 98 0,1 75 Cynara cardunculus L. Kardon, 98 0,5 65 kronärt-skocka Daucus carota L. Morot 95 1 65 (inklusive fodermorot) Foeniculum vulgare Mill. Fänkål 96 1 70 Lactuca sativa L. Sallat 95 0,5 75 Lycopersicon esculentum Mill. Tomat 97 0,5 75 Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A.W. Hill Persilja 97 1 65 Phaseolus coccineus L. Blomsterböna 98 0,1 80 Phaseolus vulgaris L. Böna (buskböna, 98 0,1 75 störböna), Brun böna Pisum sativum L. (partim) Ärt (märgärt, 98 0,1 80 spritärt, sockerärt) Raphanus sativus L. Rädisa, rättika 97 1 70 Rheum rhabarbarum L. Rabarber 97 0,5 70 Scorzonera hispanica L. Svartrot 95 1 70 Solanum melongena L. Aubergin, 96 0,5 65 äggplanta Spinacia oleracea L. Spenat 97 1 75 Valerianella locusta (L.) Laterr. Vintersallat 95 1 65 Vicia faba L. (partim) Bondböna 98 0,1 80 Zea mays L. (partim) Sockermajs, 98 0,1 85 Popmajs

text: 4. Utsäde av ärtväxter får inte innehålla levande insekter av följande arter: Bönbagge (Acanthoscelides obtectus Sag.) Fröbagge av arten Bruchus affinis Froel. (saknar svenskt namn) Vialsmyg (Bruchus atomarius L.) Ärtsmyg (Bruchus pisorum L.) Bönsmyg (Bruchus rufimanus Boh.)

text: 5. Utsäde får inte innehålla levande kvalster (Acarina).

text: Följande tilläggskrav ska uppfyllas för certifiering för saluföring i Sverige:

text: 1. Vattenhalten för brun böna får vara högst 18,0 % med en tillåten avvikelse upp till 18,5 %. 2. Utsäde av brun böna och ärt får inte innehålla frön av flyghavre eller snärja. ( ).

text: Bilaga 1 a

text: Minsta provvikt för undersökning av inblandning av antal frön av andra arter

text: Minsta provvikt (gram) för bestämning av antal frön av Art andra arter a)

text: Aubergin, äggplanta 20 Blomsterböna 1000 Bondböna 1000 Broccoli 25 Böna, Brun böna 700 Cikoria (Endiviasallat, witlof- 15 cikoria, Sallatscikoria) Cikoria, rot- 50 Escarolesallat, Friséesallat 15 Fänkål 25 Gurka 25 Gräslök 15 Jättepumpa (inklusive 250 vinterpumpa) Kardon, kronärtskocka 50 Kål, blom- 25 Kål, bryssel- 25 Kål, grön- 25 Kål, röd- 25 Kål, savoj- - 25 Kål, spets- 25 Kål, vit- 25 Kålrabbi 25 Körvel, dansk 20 Lök 25 Majrova, rova, salladskål 20 Mangold 100 Majs (sockermajs, popmajs) 1000 Melon 100 Morot 10 Paprika, chilipeppar 40 Persilja 10 Piplök 15 Pumpa, squash 150 Purjolök 20 Rabarber 135 Rädisa, rättika 50 Rödbeta 100 Sallat 10 Selleri 5 Sparris 100 Spenat 75 Svartrot 30 Tomat 20 Vattenmelon 250 Vintersallat 20 Vitlök 20 Ärt 500

text: Anmärkningar: a) För F-1 hybridsorter av ovan nämnda arter får lägsta provvikt minskas till en fjärdedel av den angivna vikten. Provet måste dock ha en vikt av minst 5 gram och bestå av minst 400 frön. (

text: SJVFS 2007:37

text: Bilaga 2

text: KRAV PÅ UTSÄDESODLING FÖR CERTIFIERING AV SKÖRDEN OCH PÅ FÄLTBESIKTNING

text: Utsädesodling:

text: 1. Grödan ska ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet. 2. Fältet ska vara i sådant skick och grödan i ett sådant utvecklingsstadium att fullgod kontroll av sortäkthet, sortrenhet och sundhet är möjlig. 3. Minsta avstånd från angränsande grödor som kan leda till oönskad pollinering ska vara följande: A. Mangold och rödbeta (Beta vulgaris) 1. Från pollenkällor av familjen Beta som inte tas upp nedan: 1 000 m. 2. Från pollenkällor av sorter av samma underart som tillhör en annan sortgrupp: a) för basutsäde 1 000 m b) för certifikatutsäde 600 m 3. För pollenkällor av sorter av samma underart som tillhör samma sortgrupp: a) för basutsäde 600 m b) för certifikatutsäde 300 m

text: De sortgrupper som avses i 2 och 3 ska bestämmas enligt följande: I) Mangold och rödbeta: om grödan är av en sort som är genetiskt monogerm ska multigerma sorter anses tillhöra en annan grupp.

text: II) Mangold: med beaktande av punkt I ska sorterna delas in i fem grupper med avseende på yttre egenskaper enligt följande:

text: Grupp Egenskaper

text: 1 Vitt bladskaft och ljusgrön bladskiva utan antocyanfärgning 2 Vitt bladskaft och mellan- eller mörkgrön bladskiva utan antocyanfärgning 3 Grönt bladskaft och mellan- eller mörkgrön bladskiva utan antocyanfärgning 4 Skärt bladskaft och mellan- eller mörkgrön bladskiva 5 Rött bladskaft och antocyanfärgad bladskiva

text: III) Rödbeta: med beaktande av punkt I ska sorterna delas in i sex grupper med avseende på yttre egenskaper enligt följande: Grupp Egenskaper

text: 1 Rotknölens tvärsnitt smalt ellipsformat eller ellipsformat och rotköttet rött eller mörklila 2 Rotknölen cirkelformad eller brett ellipsformad och rotköttet vitt 3 Rotknölen cirkelformad eller brett ellipsformad och rotköttet gult 4 Rotknölen cirkelformad eller brett ellipsformad och rotköttet rött eller mörklila 5 Rotknölens form smal och avlång och rotköttet rött eller mörklila 6 Rotknölens form smal och triangulär med spetsen nedåt och rotköttet rött eller mörklila B. Brassica-arter 1. Från främmande pollenkällor som lätt kan förorsaka betydande försämring hos sorter av Brassica-arter: a) för basutsäde 1 000 m b) för certifikatutsäde 600 m 2. Från andra främmande pollenkällor som lätt kan ge upphov till korsningar i sorter av Brassica-arter: a) för basutsäde 500 m b) för certifikatutsäde 300 m C. Rotcikoria (Cichorium intybus) 1. Från andra arter av samma familj eller underarter: 1 000 m 2. Från en annan sort av rotcikoria: a) för basutsäde 600 m b) för certifikatutsäde 300 m D. Andra arter 1. Från främmande pollenkällor som lätt kan förorsaka betydande försämring hos sorter av andra arter: a) för basutsäde 500 m b) för certifikatutsäde 300 m 2. Från andra främmande pollenkällor som lätt kan ge upphov till korsningar i sorter av andra arter: a) för basutsäde 300 m b) för certifikatutsäde 100 m

text: Ovanstående avstånd kan reduceras om det vid fältbesiktning bedöms finnas tillräckligt skydd i form av naturliga korsningsbarriärer.

text: 4. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet ska hållas på lägsta möjliga nivå.

text: Fältbesiktning och kontroll:

text: För basutsäde och certifikatutsäde ska minst en fältbesiktning utföras. (

text: SJVFS 2007:37

text: Bilaga 2a

text: AUKTORISATION AV PERSON SOM SKA UTFÖRA FÄLTBESIKTNING AV UTSÄDESODLINGAR

text: 1. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: a. Sökandes namn och adress och övriga kontaktuppgifter. b. Uppgift om sökanden är egen företagare eller anställd. Om sökanden är anställd ska följande uppgifter om arbetsgivaren lämnas: namn, adress, övriga kontaktuppgifter samt uppgift om arbetsgivaren är ett utsädesföretag eller inte. c. Uppgift om för vilka arter auktorisation söks. 2. Den sökande ska ha lantbruksutbildning eller motsvarande kunskaper som innebär att sökanden kan utföra fältbesiktning på ett tillfredsställande sätt. 3. Sökanden ska underteckna en åtagandeförklaring att han eller hon åtar sig att följa bestämmelserna för officiella fältbesiktningar. 4. Besiktningsmannen får inte dra någon egen fördel av resultatet av fältbesiktningen. 5. Auktorisation meddelas av Jordbruksverket när sökanden med godkänt resultat har genomgått Jordbruksverkets grundkurs för nya besiktningsmän. Beslutet tidsbegränsas till tre år. 6. Besiktningsmannen tilldelas av Jordbruksverket ett kontrollnummer som alltid ska anges tillsammans med dennes underskrift på besiktningsprotokoll och besiktningsrapporter. 7. Beslutet ger behörighet att utföra fältbesiktning av utsädesodlingar av köksväxter som anmälts till Jordbruksverket för fältbesiktning. Beslutet kan dock begränsas till att gälla vissa grödor, beroende på vilka kurser som besiktningsmannen genomgått med godkänt resultat. 8. Besiktningsmannen ska genomföra fältbesiktningen enligt Jordbruksverkets anvisningar för fältbesiktning av köksväxter, vilka uppdateras årligen. Aktuella fältbesiktningsprotokoll ska användas. Besiktningsprotokollen ska skickas in till Jordbruksverket så snart som möjligt efter genomförd besiktning, så att Jordbruksverket har möjlighet att genomföra en stickprovskontroll. 9. Besiktningsmannen ska årligen utföra fältbesiktningar av de relevanta grödorna. 10. Förnyad auktorisation förutsätter att besiktningsmannen årligen utfört fältbesiktningar och att vederbörande minst vart tredje år deltar i Jordbruksverkets repetitionskurs för fältbesiktning av köksväxter. 11. Jordbruksverket får återkalla en auktorisation om något av de ovannämnda villkoren inte efterlevs. Återkallande får göras även om besiktningsmannen inte bryter mot reglerna med avsikt. Jordbruksverket meddelar ett sådant återkallande till besiktningsmannens arbetsgivare liksom till andra certifierande organ i Sverige. 12. Utsäde som kommer från en utsädesodling som besiktigats av en besiktningsman vars behörighet senare återkallats, får underkännas vid certifieringen. (

text: SJVFS 2005:91

text: Bilaga 2b

text: AUKTORISATION SOM PROVTAGARE SAMT GODKÄNNANDE AV UTSÄDESFÖRETAG SOM ANVÄNDER AUKTORISERAD PROVTAGARE

text: A. Auktorisation som provtagare kan meddelas en fysisk person, enligt villkoren i punkterna B - G. Utsädesföretag som önskar använda auktoriserade provtagare ska godkännas av Jordbruksverket och ska lämna information enligt punkterna H - J.

text: B. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. Provtagarens namn, adress och övriga kontaktuppgifter. 2. Uppgift om provtagaren är egen företagare eller anställd. Om provtagaren är anställd ska följande uppgifter om arbetsgivaren lämnas: namn, adress och övriga kontaktuppgifter samt uppgift om arbetsgivaren är ett utsädesföretag eller inte. 3. Uppgift om för vilka utsädesföretag och utsädesanläggningar provtagning kommer att utföras. 4. Uppgift om vilka arter som kommer att provtas.

text: C. Auktorisation meddelas av Jordbruksverket när provtagaren har genomgått officiell kurs för provtagare och godkänts vid officiell examination.

text: D. En provtagare som är anställd av ett utsädesföretag får endast ta ut och hantera prov från detta företag, om inte en särskild överenskommelse finns mellan företagen och Jordbruksverket.

text: E. Provtagaren ska 1. ta ut prov enligt ISTA:s gällande metoder och följa anvisningarna från Jordbruksverket, 2. årligen ta ut och hantera prov, 3. delta i en officiell repetitionskurs minst vartannat år.

text: F. Det ska vara en tillfredsställande överensstämmelse mellan analysresultaten av prov som provtagaren tagit ut och kontrollprov som en officiell provtagare tagit ut.

text: G. Jordbruksverket får återkalla auktorisationen om något av villkoren i punkterna C- F inte efterlevs. Återkallande får göras även om provtagaren inte bryter mot reglerna med avsikt. Jordbruksverket meddelar ett sådant återkallande till provtagarens arbetsgivare liksom till andra certifierande organ i Sverige. Utsäde som kommer från utsädespartier som provtagits av en provtagare vars auktorisation senare återkallats får underkännas vid certifieringen.

text: H. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. utsädesföretagets namn, adress och övriga kontaktuppgifter, uppgift om vid vilka utsädesanläggningar auktoriserad provtagare kommer att användas, 2. uppgift om manuell eller automatisk provtagning sker vid anläggningen, 3. uppgift om vilka arter som kommer att provtas av den auktoriserade provtagaren, samt

text: 4. namn på de auktoriserade provtagare som kommer att provta utsäde för företagets räkning.

text: I. Innan provtagning påbörjas ska utsädesföretagets lokaler och utrustning godkännas av Jordbruksverket. Ett godtagbart ledningssystem för kvalitet enligt nationell eller internationell standard ska finnas. Systematisk kontroll av den automatiska provtagaren ska regelbundet utföras av en officiell eller auktoriserad provtagare.

text: J. Jordbruksverket ska informeras om alla förändringar som har betydelse för verksamheten, t.ex. personalförändringar. (

text: SJVFS 2005:91

text: Bilaga 2c

text: AUKTORISATION AV LABORATORIUM

text: A. Auktorisation för att utföra de laboratorieanalyser som ligger till grund för certifieringsorganets beslut om certifiering kan meddelas ett laboratorium om: 1. det är oberoende eller en del av ett utsädesföretag, 2. det har en person som är ansvarig för analysverksamheten med direkt ansvar för det tekniska arbetet och som har nödvändiga fackkunskaper för att leda analysverksamheten, 3. det finns ett godtagbart ledningssystem för kvalitet enligt nationell eller internationell standard, 4. de som utför analyser har nödvändiga kunskaper för de analyser som utförs och med godkänt resultat har genomgått examination för de analyser och arter som auktorisationen omfattar på ett sådant sätt att laboratoriet alltid har personal som kan genomföra de analyser som krävs, samt 5. det har nödvändiga lokaler och utrustning.

text: B. Ansökan ska göras till Jordbruksverket. Ansökan ska innehålla följande uppgifter: 1. Laboratoriets namn, adress och övriga kontaktuppgifter samt laboratoriets ägarförhållanden. Om mer än en lokal avses användas som laboratorium inom ramen för auktorisationen ska detta framgå. 2. Namn på och adress och övriga kontaktuppgifter till den person som är ansvarig för analysverksamheten och ställföreträdare för denna person. 3. Uppgift om vilka arter som laboratoriet söker auktorisation för. 4. Uppgift om laboratoriets lokaler och utrustning. 5. Uppgift om laboratoriepersonalens kunskaper, eventuella kurser och officiella examinationer inom utsädesanalysområdet. 6. Uppgift om för vilka utsädesföretag laboratoriet kommer att analysera utsäde.

text: Utformningen av analysbevisen som utfärdas ska godkännas av Jordbruksverket. Auktorisation meddelas när Jordbruksverket anser att kraven är uppfyllda.

text: C. Ett laboratorium som ägs eller ingår i samma koncern som ett utsädesföretag får endast analysera prov från detta företag, om inte en särskild överenskommelse finns mellan företagen och Jordbruksverket.

text: D. Analysering ska göras enligt ISTA:s gällande metoder och de nationella metoder för sundhetsanalyser som fastställs av Jordbruksverket, samt följa eventuella anvisningar från Jordbruksverket.

text: E. Resultaten av analyserna ska sändas till det certifierande organet omedelbart efter avslutad analys. Dessutom ska uppgift om analyserna och dess resultat skickas till Jordbruksverket om annat certifierande organ används av utsädesföretaget vars analyser laboratoriet utför. Resultaten ska skickas till Jordbruksverket i elektronisk form och i det format som Jordbruksverket fastställer.

text: F. Det ska vara en tillfredsställande överensstämmelse mellan analysresultaten från laboratoriet med de som stickprov som analyseras av Jordbruksverket. Laboratoriet ska dessutom 1. fylla i analysbevisen på ett tillfredsställande sätt, 2. vid Jordbruksverkets tillsyn bedömas ha genomfört uppgifterna på ett tillfredsställande sätt och följt upp eventuella anmärkningar, 3. delta i ringtester med tillfredsställande resultat, 4. skicka minst en person att delta i en officiell repetitionskurs varje år på ett sådant sätt att de personer som utför analyser deltar i en sådan kurs minst vartannat år, samt 5. informera Jordbruksverket om alla förändringar som har betydelse för verksamheten, t.ex. personalbyten inom utsädesanalysområdet.

text: G. Jordbruksverket får återkalla en auktorisation om något av villkoren i punkterna A och C-F inte efterlevs. Återkallande får göras även vid vårdslöshet. Utsäde som certifierats på grundval av analyser från ett laboratorium som förlorat sin auktorisation kan få certifieringen annullerad. (

text: SJVFS 2005:91

text: Bilaga 3

text: MÄRKNINGSKRAV

text: 1. Märkning av partier och förpackningar, utom småförpackningar

text: Obligatorisk information på officiellt märke, avseende stam-, bas- och certifikatutsäde av samtliga arter: 1. Texten "EG:s regler". 2. Certifieringsorgan och land. 3. Månad och år för officiell försegling. 4. Partiets referensnummer. 5. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 6. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 7. Utsädesklass. För stamutsäde ska även anges antal generationer som föregår certifikatutsäde. 8. Produktionsland. 9. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 10. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges. 11. För sorter som är hybrider eller inavelslinjer: a) För basutsäde, om hybriden eller inavelslinjen som utsädet tillhör har godkänts officiellt: Namnet på den komponent, under vilket den har godkänts officiellt, och texten "komponent" i fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter. b) För basutsäde i övriga fall: Namnet på den komponent som basutsädet tillhör (kan anges med kodbeteckning), åtföljt av ett omnämnande av den slutliga sorten och texten "komponent". c) För certifikatutsäde: Namnet på den sort som utsädet tillhör, åtföljt av texten "hybrid".

text: För att märket ska gälla som växtpass enligt 13 a § ska följande information läggas till: 12. EG-växtpass. 13. Företagets registreringsnummer hos Jordbruksverket enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Följande uppgifter ska framgå antingen av märket eller av ett åtföljande dokument: 14. Om det finns en skyddad zon som är relevant. Kännetecknet ”ZP” för växtpassets geografiska giltighet och namnet på den eller de skyddade zoner som utsädet är godkänt för. 15. Kännetecknet ”RP” om växtpasset är ett ersättningspass och i tillämpliga fall, namnet på den ursprungligen registrerade producenten eller importören.

text: 16. I tillämpliga fall, namnet på ursprungslandet eller avsändarlandet i fråga om utsäde från ett tredjeland.

text: 2. Märkning av småförpackningar med certifikatutsäde (leverantörsmärke eller tryckt text på förpackningen)

text: 1. Texten "EG:s regler". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Senaste undersökning av grobarhet (månad och år). 4. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 5. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 6. Texten "Certifikatutsäde", får anges med "C". 7. Partiets referensnummer. 8. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar (gäller ej förpackningar med vikt under 500 g). Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: 3. Märkning av partier med standardutsäde (leverantörsmärke eller tryckt text på förpackningen)

text: 1. Texten "EG:s regler". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Senaste undersökning av grobarhet (månad och år). 4. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 5. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. För sortblandningar av rädisa, rättika eller sallat ska även texten "Sortblandning" anges. 6. Texten "Standardutsäde". 7. Firmans referensnummer. 8. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: 4. Märkning av småförpackningar med standardutsäde (tryckt eller stämplad text på förpackning)

text: 1. Texten "EG:s regler". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Månad och år för sista försäljning. 4. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 5. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. För sortblandningar av rädisa, rättika eller sallat ska även texten "Sortblandning" anges.

text: 6. Texten "Standardutsäde" eller "st". 7. Firmans referensnummer. 8. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar (gäller ej förpackningar med vikt under 500 g). Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten anges. 9. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: 5. Särskild märkning

text: Märkning av F-material, som ska användas för produktion av stamutsäde eller basutsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 2. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 3. Texten "F-material". 4. Referensnummer. 5. Produktionsland. 6. Om utsädet varit föremål för betning, pelletering eller annan specialbehandling ska detta anges.

text: För att märket ska gälla som växtpass enligt 13 a § ska följande information läggas till: 7. EG-växtpass. 8. Företagets registreringsnummer hos Jordbruksverket enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Följande uppgifter ska framgå antingen av märket eller av ett åtföljande dokument: 9. Om det finns en skyddad zon som är relevant. Kännetecknet ”ZP” för växtpassets geografiska giltighet och namnet på den eller de skyddade zoner som utsädet är godkänt för. 10. Kännetecknet ”RP” om växtpasset är ett ersättningspass och i tillämpliga fall, namnet på den ursprungligen registrerade producenten eller importören. 11. I tillämpliga fall, namnet på ursprungslandet eller avsändarlandet i fråga om utsäde från ett tredjeland.

text: Märkning av icke slutgiltigt certifierat utsäde. Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Certifieringsorgan och land. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 4. Utsädesklass. 5. Partiets eller odlingens referensnummer.

text: 6. Netto- eller bruttovikt. 7. Texten "Ej slutgiltigt certifierat utsäde". 8. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: För att märket ska gälla som växtpass enligt 13 a § ska följande information läggas till: 9. EG-växtpass. 10. Företagets registreringsnummer hos Jordbruksverket enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Följande uppgifter ska framgå antingen av märket eller av ett åtföljande dokument: 11. Om det finns en skyddad zon som är relevant. Kännetecknet ”ZP” för växtpassets geografiska giltighet och namnet på den eller de skyddade zoner som utsädet är godkänt för. 12. Kännetecknet ”RP” om växtpasset är ett ersättningspass och i tillämpliga fall, namnet på den ursprungligen registrerade producenten eller importören. 13. I tillämpliga fall, namnet på ursprungslandet eller avsändarlandet i fråga om utsäde från ett tredjeland.

text: Märkning av utsäde av en ännu icke godkänd sort

text: Det officiella märket ska omfatta följande upplysningar: 1. Partiets referensnummer 2. Månad och år för officiell försegling 3. Art. 4. Sortens benämning (förädlarbeteckning, förslaget till officiell sortbenämning eller den godkända officiella sortbenämningen). 5. Texten "Sorten har ännu inte uppförts på den officiella sortlistan". 6. Netto- eller bruttovikt eller deklarerat antal rent frö, eller i tillämpliga fall antalet frögyttringar. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, ska även typ av tillsats anges samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten. 7. Om utsädet varit föremål för betning ska detta anges.

text: För att märket ska gälla som växtpass enligt 13 a § ska följande information läggas till: 8. EG-växtpass. 9. Företagets registreringsnummer hos Jordbruksverket enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare. Följande uppgifter ska framgå antingen av märket eller av ett åtföljande dokument: 10. Om det finns en skyddad zon som är relevant. Kännetecknet ”ZP” för växtpassets geografiska giltighet och namnet på den eller de skyddade zoner som utsädet är godkänt för. 11. Kännetecknet ”RP” om växtpasset är ett ersättningspass och i tillämpliga fall, namnet på den ursprungligen registrerade producenten eller importören.

text: 12. I tillämpliga fall, namnet på ursprungslandet eller avsändarlandet i fråga om utsäde från ett tredjeland.

text: 6. Utformning av officiellt märke respektive leverantörsmärke

text: a. Färg: Officiellt märke: F-material Vit Stamutsäde (klass A) Vit med violett diagonal rand Basutsäde (klass B) Vit Certifikatutsäde (klass C) Blå Standardutsäde Mörkt gul Ej dokumenterad sort Brun Icke slutligt certifierat utsäde Grå Ännu icke godkänd sort Orange

text: Leverantörsmärke för småförpackningar och standardutsäde: Certifikatutsäde Blå Standardutsäde Mörkt gul Ej dokumenterad sort Brun Ännu icke godkänd sort Orange

text: b. Storlek: Minsta storlek 110 x 67 mm. Undantag för småförpackningar där anpassning av storlek får ske. (

text: SJVFS 2006:33

text: Bilaga 4

text: OFFICIELLT DOKUMENT SOM KRÄVS VID UTFÖRSEL OCH INFÖRSEL AV ICKE SLUTLIGT CERTIFIERAT UTSÄDE (ENLIGT 24 b OCH 27 §§)

text: Dokumentet ska innehålla följande upplysningar:

text: 1. Utställande myndighet. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort, anges med åtminstone det officiella namn under vilket sorten godkänts. För en genetiskt modifierad sort anges ”(genetiskt modifierad)”. 4. Utsädesklass. 5. Referensnummer för moderparti samt i vilket land certifiering av sådant parti har skett. 6. Partiets eller odlingens referensnummer. 7. Areal för produktion av aktuellt parti. 8. Skördad mängd och antal förpackningar. 9. Godkänd fältbesiktning. 10. Resultat av ev. föranalyser. (

text: SJVFS 2001:30


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:105) om ersättning på grund av beslut med stöd av epizootilagen (1999:657)

text: Ansökan om ersättning enligt

text: 15 § första stycket 1 epizootilagen (1999:657)

text: för förlust på grund av avlivning och ansökan om ersättning för förlust på grund av att ägg destrueras ska göras hos Jordbruksverket inom två månader från den dag då djuret avlivades eller äggen destruerades. Ansökan i övriga fall ska göras inom sex månader från den dag då anspråket uppkom. Görs inte ansökan inom den angivna tiden är rätten till ersättning förlorad.

text: Denna författning träder i kraft den 12 juni 2008.

text: MATS PERSSON

text: Maria Ekengard (Nationella enheten)

text: Senaste lydelse

text: SJVFS 2007:54


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om diversifieringsoch övergångsstöd till sockerproducenter

text: 1 kap. GRUNDLÄGGANDE BESTÄMMELSER

text: Författningens tillämpningsområde

text: Denna författning kompletterar 1.

text: rådets förordning (EG) nr 320/2006 av den 20 februari 2006

text: om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen och om ändring av förordning

text: (EG) nr 1290/2005

text: om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 968/2006 av den 27 juni 2006

text: om fastställande av tillämpningsföreskrifter till

text: rådets förordning (EG) nr 320/2006

text: om inrättande av en tillfällig ordning för omstruktering av sockerindustrin i gemenskapen , 3. förordningen (

text: ) om diversifierings- och övergångsstöd till sockerproducenter.

text: Stödformer

text: Denna författning gäller följande former av stöd

text: Företagsstöd inom diversifieringsstödet

text: 1. Investeringsstöd för a) modernisering av jordbruksföretag, b) diversifiering till annan verksamhet än jordbruk, 2. Stöd för köp av externa tjänster för diversifiering till annan verksamhet än jordbruk, 3. Stöd för köp av kompetensutveckling

text: Projektstöd inom diversifieringsstödet

text: 4. Stöd för diversifiering till annan verksamhet än jordbruk, 5. Stöd för förnyelse och utveckling av bygden,

text: EUT L 58, 28.2.2006, s. 42 (Celex 32006R0320). 2 EUT L 176, 30.6.2006, s. 32 (Celex 32006R0968).

text: 6. Stöd till samarbetsprojekt inom den gröna sektorn, 7. Stöd för att anordna kompetensutveckling, 8. Stöd för kompetens- och informationsinsatser för förberedelser och genomförande av lokal utvecklingsstrategi som gäller inom ett Leaderområde.

text: Företagsstöd inom övergångsstödet

text: 9. Investeringsstöd för a) modernisering av jordbruksföretag, b) diversifiering till annan verksamhet än jordbruk, c) förädlingsverksamhet.

text: Projektstöd inom övergångsstödet

text: 10. Stöd till samarbetsprojekt inom den gröna sektorn.

text: Särskilda villkor för företagsstöd och projektstöd finns i kapitel 2 och 3.

text: Definitioner

text: I denna författning förstås vissa termer med följande definitioner.

text: Direkt kostnad: Faktisk kostnad som direkt och i sin helhet hör till en insats.

text: Den gröna sektorn: Sektor som omfattar jordbruks-, trädgårds-, och skogsbruksnäringen, inklusive förädling av produkter från dessa.

text: Eget arbete: Arbete som utförs av stödmottagaren, dennes make eller maka, registrerad partner eller sambo, förälder, syskon eller barn. Som eget arbete räknas också arbete som utförs av anställda vid företaget, såvida inte anställningen enbart hänför sig till insatsen.

text: Ekonomisk bärkraft: Företagets långsiktiga möjligheter att uppnå ett positivt ekonomiskt resultat.

text: Ersättningsinvestering: Underhåll eller utbyte av en anläggning, utrustning eller gröda mot liknande som i huvudsak har samma funktion, prestanda eller egenskap.

text: Generell kostnad: Kostnad som avses i

text: artikel 55.1 c i kommissionens förordning (EG) nr 1974/2004

text: Indirekt kostnad: Kostnad som stödmottagaren har i sin ordinarie verksamhet och som inte direkt och i sin helhet kan hänföras till en insats men som ändå är väsentlig för insatsens genomförande.

text: 3 EUT L 368, 23.12.2006, s. 15 (Celex 32006R1974).

text: Insats: Ett projekt, avtal, arrangemang eller annan verksamhet som enligt definitionen i artikel 2 e i rådets förordnig

text: (EG) nr 1698/2005

text: valts ut enligt de kriterier som fastställts för Landsbygdsprogrammet för Sverige år 2007 – 2013, och som genomförs av en eller flera stödmottagare på ett sätt som bidrar till att målen för diversifierings- och övergångsstöden kan uppnås.

text: Kostnad: En direkt eller indirekt kostnad som medför en faktisk utgift för en insats.

text: LAG: Lokal utvecklingsgrupp som definieras i

text: 1 kap. 4 § förordningen (2007:481)

text: om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder.

text: Mobil anläggning: Anläggning som är avsedd för att flyttas.

text: Omstrukturering: Den frivilliga neddragning av medlemsstaternas sockerkvot som sker i enlighet med

text: rådets förordning (EG) nr 320/2006

text: Sockerproducent: De sockerbetsodlare som hade kontrakteringsrätt vid utgången av den 20 mars 2006 och som levererade sockerbetor till Danisco Sugar AB regleringsåret 2005/2006.

text: Stödbelopp: Summan av stöd från den tillfälliga fonden för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen inom Europeiska garantifonden för jordbruket.

text: Grundläggande krav för en ansökan om stöd och ansökan om utbetalning

text: En ansökan, som ska göras på blanketter som Jordbruksverket har fastställt, ska göras skriftligen på det sätt, inlämnas inom den tid och innehålla de uppgifter som framgår av EG:s regler, denna författning eller den blankett på vilken uppgifterna ska lämnas. Detsamma gäller uppgifter som senare ändras eller tillförs en ansökan. Uppgifter som inte påverkar stödbeloppet eller utbetalningen av stödet får dock lämnas muntligt om länsstyrelsen medger det. De blanketter som ska användas framgår av bilaga 1.

text: En ansökan ska vara undertecknad av sökanden eller behörig firmatecknare för sökanden. Komplettering med underskrift får göras inom den tid som länsstyrelsen bestämmer.

text: För att en ansökan ska anses inkommen ska den ha lämnats på blankett som Jordbruksverket har fastställt. En ansökan via fax eller e-post anses inkommen vid samma tidpunkt om originalet lämnas in i nära anslutning till detta.

text: 4 EUT L 277, 21.10.2005, s. 1 (Celex 32005R1698). 5 EUT L 58, 28.2.2006, s. 42 (Celex 32006R0320).

text: En ansökan om företagsstöd inom diversifierings- och övergångsstöd ska anses inkommen även om den har lämnats på blanketten för projektstöd inom diversifierings- och övergångsstöd. Detsamma gäller en ansökan om projektstöd inom diversifierings- och övergångsstöd som har lämnats på blanketten för företagsstöd inom diversifierings- och övergångsstöd.

text: En ansökan ska anses inkommen även om den har lämnats på blanketten för företagsstöd eller projektstöd inom landsbygdsprogrammet om den sökande och åtgärden uppfyller kraven för stöd och om den sökande medger att ansökan ska avse företagsstöd eller projektstöd inom diversifierings- och övergångsstödet till sockerproducenter.

text: Utökad tillämpning

text: Bestämmelserna får tillämpas även på ansökningar om företags- och projektstöd som lämnats på blanketterna Ansökan – företagsstöd (LBS 11:1) och Ansökan - projektstöd (LBS 12:2) om 1. sökanden och åtgärden uppfyller kraven för stöd i denna författning samt de EG-regelverk och den författning som anges i 1 kap 1 §, 2. ansökan har lämnats in mellan den 1 januari 2007 och den 5 juni 2008, 3. inget stöd betalats ut i ärendet, och 4. sökanden medger detta.

text: Så betalas stödet ut

text: I beslutet om stöd får länsstyrelsen ange ett högsta antal delutbetalningar som stödmottagaren kan ansöka om. Den sista utbetalningen ska omfatta minst 20 procent av det totala stödbeloppet. Det sistnämnda gäller inte stöd för att anordna kompetensutveckling.

text: Viktiga tidpunkter

text: Utbetalning av diversifierings- och övergångsstöd sker två gånger per år. För att utbetalning ska kunna göras under perioden 1 - 31 mars ska ansökan om delutbetalning ha kommit in till länsstyrelsen under perioden 1 augusti - 31 januari. För att utbetalning ska kunna göras under perioden 1 – 30 september ska ansökan om delutbetalning kommit in till länsstyrelsen under perioden 1 februari – 31 juli. Om en ansökan om delutbetalning behöver kompletteras kan utbetalning tidigast göras i den utbetalningsperiod som följer efter det att ansökan är fullständig. Sista utbetalningsperiod för stöden är 1 - 15 september 2011.

text: Ansökan om slututbetalning ska ha kommit in till länsstyrelsen senast den dag som har fastställts i beslutet om stöd och slututbetalning ska göras under den utbetalningsperiod som anges i 12 § beroende på inom vilken ansökningsperiod den fastställda dagen infaller. Om en ansökan om slututbetalning kommer in till länsstyrelsen efter det senaste datum för ansökan om slututbetalning enligt beslutet om stöd, ska stödbeloppet minskas. Minskning ska göras med 1 procent per arbetsdag jämfört med det stödbelopp som stödmottagaren skulle ha haft rätt till om ansökan hade lämnats in i rätt tid. Om förseningen överstiger 25 kalenderdagar ska ansökan avvisas.

text: Om förseningen enligt andra stycket beror på force majeure eller andra exceptionella omständigheter ska minskning av stödbeloppet eller avvisning inte göras. Fall av force majeure och exceptionella omständigheter ska anmälas skriftligen till länsstyrelsen inom 10 arbetsdagar från den tidpunkt då stödmottagaren är i stånd att göra detta.

text: Stödmottagaren kan begära att länsstyrelsen ändrar senaste dag för ansökan om slututbetalning. Denna begäran om ändring ska ha kommit in till länsstyrelsen senast den dag som ansökan om slututbetalning ska vara inkommen till länsstyrelsen. En muntlig begäran anses inkommen vid samma tidpunkt om den bekräftas skriftligen i nära anslutning till detta.

text: Överlåtelse av ansökan eller beslut om stöd

text: Överlåtaren och övertagaren ska gemensamt lämna in en skriftlig ansökan om överlåtelse av ansökan eller beslut om stöd till länsstyrelsen. Av ansökan om överlåtelse ska det framgå att övertagaren åtar sig att följa de regler som gäller för stödet. I de fall beslut om stöd ska överlåtas ska det även framgå att övertagaren åtar sig att följa villkoren enligt beslutet om stöd.

text: När en kostnad eller aktivitet inte ger rätt till stöd

text: Stöd får inte lämnas för en kostnad som betalats innan en ansökan om stöd lämnats in till länsstyrelsen. För stöd för köp av kompetensutveckling och för projektstöd gäller dessutom att en aktivitet inte får vara påbörjad innan ansökan kommit in till länsstyrelsen.

text: Tillstånd för investeringen krävs

text: För att få stöd ska sökanden ha de tillstånd och godkännanden som krävs för investeringen.

text: Om en investering inte uppfyller villkoret i 17 § vid ansökan om utbetalning, ska utbetalningen hållas inne tills villkoret uppfylls. Uppfylls inte villkoret inom den tidsperiod som länsstyrelsen bestämmer ska ansökan om utbetalning avslås.

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i denna författning.

type: kapitel

text: 2 kap. SÄRSKILDA VILLKOR FÖR FÖRETAGSSTÖD INOM DIVERSI- FIERINGS- OCH ÖVERGÅNGSSTÖDET

text: Krav för att få företagsstöd

text: En grundförutsättning för att få företagsstöd är att företaget genom en affärsplan kan visa att det har ekonomisk bärkraft. Detta krav gäller dock inte för köp av extern

text: tjänst för att upprätta en affärsplan eller köp av kompetensutveckling för att kunna upprätta en affärsplan.

text: Endast den som är sockerproducent kan få företagsstöd inom diversifieringsstödet. För att få företagsstöd inom övergångsstödet krävs att den sökande är sockerproducent som har upphört med sockerproduktion.

text: Investeringsstöd

text: Investeringsstöd får lämnas för kostnader som avser 1. uppförande, inköp eller anpassning av byggnader och andra fasta anläggningar, 2. inköp av nya mobila anläggningar för investeringar i modernisering av jordbruksföretag och i förädlingsverksamhet, 3. inköp av nya maskiner och annan ny utrustning inklusive mjukvara till datorer, 4. generella kostnader som är kopplade till kostnader enligt punkterna 1-3.

text: Investeringsstöd får inte lämnas för 1. ersättningsinvesteringar, 2. leasingkostnader, 3. stödmottagarens eget material, 4. eget arbete, 5. kostnader för att fylla i ansökan, 6. kostnader för privat boende.

text: Stöd för köp av externa tjänster

text: Stöd får lämnas för direkta kostnader som avser inköp av tjänster för att utveckla företagets verksamhet.

text: Stöd får inte lämnas för kostnader enligt 4 §.

text: Stöd för köp av kompetensutveckling

text: Stöd får lämnas för 1. deltagaravgifter, 2. kurslitteratur, 3. reskostnad vid aktivitet som varar längre än en dag, 4. övernattningskostnad vid aktivitet som varar längre än en dag.

text: Stöd får inte lämnas för 1. egen nedlagd tid, 2. kostnader för en aktivitet som anordnaren har beviljats stöd för.

text: 3 kap. SÄRSKILDA VILLKOR FÖR PROJEKTSTÖD INOM DIVERSIFI- ERINGS- OCH ÖVERGÅNGSSTÖDET

text: Krav för att få projektstöd

text: Projektstöd får lämnas till kostnader som avser projektet. Särskilda bestämmelser för vissa åtgärder finns i 4, 7 och 9 §§. För investeringar som avser projektet får stöd lämnas för kostnader enligt 2 kap. 3 §. Detta gäller om inte annat följer av 5, 6, 8 och 10 §§.

text: För att få projektstöd enligt 4 § inom diversifieringsstödet ska minst en av de samarbetande aktörerna i projektet vara sockerproducent. För att få projektstöd enligt 4 § inom övergångsstödet krävs att den samarbetande sockerproducenten har upphört med sockerproduktion.

text: Projektstöd får inte lämnas för 1. leasingkostnader, med undantag för leasingkostnader som avser drift av projektorganisationen och där avtalet inte innehåller ett restvärde eller en rätt för leasingtagaren att förvärva leasingobjektet, eller där leasingkostnaderna överstiger varans inköpspris, 2. ersättningsinvesteringar, 3. kostnader för gåvor till projektdeltagare, 4. kostnader för att fylla i ansökan, 5. kostnader för privat boende. Detta gäller om inte annat följer av 5, 6, 8 och 10 §§.

text: Stöd till samarbetsprojekt inom den gröna sektorn

text: Stöd får lämnas för ett samarbetsprojekts direkta kostnader. 5 § Stöd får, utöver vad som följer av 3 §, inte lämnas för 1. stödmottagarens eget material, 2. eget arbete,

text: Stöd får inte lämnas för investeringar i samarbetsprojekt i diversifieringsstödet.

text: Stöd för att anordna kompetensutveckling

text: Stöd får lämnas för kostnader för att anordna kompetensutveckling.

text: Stöd får, utöver vad som följer av 3 §, inte lämnas för 1. kostnader för den tid som deltagare avsätter för en aktivitet, 2. kostnader som täcks av deltagaravgifter, 3. investeringar.

text: Stöd för kompetens- och informationsinsatser för förberedelse och genomförande av lokal utvecklingsstrategi som gäller inom ett Leaderområde

text: Stöd får lämnas för kompetens- och informationsinsatser som avser 1. studier om de lokala områden där det kan komma att bildas eller redan finns en LAG,

text: 2. åtgärder för att sprida information om området och om den lokala utvecklingsstrategin, 3. utbildning för personal som utarbetar och genomför en lokal utvecklingsstrategi, 4. PR-arrangemang och information. 10 § Stöd får utöver vad som följer av 3 §, inte lämnas för investeringar. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 5 juni 2008.

text: CHRISTINA HUHTASAARI Maud Henriksson (Nationella enheten)

text: Bilaga 1

text: Blanketter för ansökan om stöd för och ansökan om utbetalning av företagsstöd och projektstöd inom diversifierings- och övergångsstöd till sockerproducenter.

text: Följande blankett ska användas för ansökan om stöd och ansökan om utbetalning av företagsstöd och projektstöd inom diversifierings- och övergångsstöd till sockerproducenter.

text: Stöd Blankett för ansökan om Blankett för ansökan om utbestöd talning

text: Företagsstöd Ansökan – företagsstöd inom Ansökan – utbetalning företagsdiversifierings- och över- stöd inom diversifierings- och gångsstöd till sockerproducen- övergångsstöd till sockerproduter center

text: Projektstöd Ansökan – projektstöd inom Ansökan – utbetalning projektdiversifierings- och över- stöd inom diversifierings- och gångsstöd till sockerproducen- övergångsstöd till sockerproduter center