title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2009:13) om växtskyddsavgifter m.m.

text: 1 kap. Definitioner och gemensamma bestämmelser s. 3 Definitioner Gemensamma bestämmelser

text: 2 kap. Avgifter vid utförsel och införsel av växter m.m. s. 4 Växtskyddskontroll utanför ordinarie arbetstid eller ordinarie inspektionsort Tillstånd för växtskyddskontroll utanför Jordbruksverkets ordninarie inspektionsorter, s.k. importörstillstånd Utförsel av växter, inklusive växtprodukter m.m., till tredje land (export) Införsel av växter, inklusive växtprodukter m.m., från tredje land (import) Införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål Kontroll av anläggning inför beslut om införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål Tillsyn av tillstånd för införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål Införsel av potentiella växtskadegörare och vilda växter Särskilda införselvillkor, t.ex. karantän

text: 3 kap. Avgifter vid produktion och försäljning av växter inklusive trävaror s. 5 Produktion och försäljning av plantskoleväxter Produktion och försäljning av förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus Högsta grundavgift – plantskola och trädgårdsväxter i växthus Produktion och försäljning av potatis Godkännande av anläggning för värmebehandling av sågade trävaror, träemballage m.m. Kontroll av anläggning för värmebehandling av sågade trävaror, träemballage m.m.

text: Godkännande av företag som producerar eller reparerar behandlat träemballage Kontroll av företag som producerar eller reparerar behandlat träemballage Högsta grundavgift trävaror Utfärdande av växtpass Utebliven anmälan, ej gjord avanmälan eller ofullständig anmälan

text: 4 kap. Avgifter vid marknadskontroll s. 7

text: Bilaga 1. Avgifter vid import från tredje land av växter och växtprodukter utom varor enligt bilaga 2 samt trä och varor av trä enligt bilaga 3 och 4 s. 9

text: Bilaga 2. Avgifter vid import från tredje land av varugrupper för vilka avgift ska betalas enligt timtaxa s. 15

text: Bilaga 3. Avgifter vid import från tredje land av trä och varor av trä där sundhetscertifikat krävs s. 16

text: Bilaga 4. Avgifter vid import från tredje land av trä och varor där sundhetscertifikat inte krävs s. 19

text: 1 KAP. DEFINITIONER OCH GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

text: Bestämmelserna i dessa föreskrifter reglerar Jordbruksverkets avgifter för utförsel och införsel av växter m.m., för produktion och försäljning av växter inklusive trävaror och för marknadskontroll. av att växter och växtprodukter uppfyller gällande regler.

text: Definitioner

text: Om inte annat anges avses i dessa föreskrifter med fub: fast m under bark, marknadskontroll: spontan, oaviserad kontroll av att växter och växtprodukter uppfyller gällande regler; avser import, EU:s inre marknad samt handel i Sverige, ordinarie inspektionsort: här avses orterna Alnarp/Malmö, Göteborg (inkl Landvetter), Helsingborg och Stockholm (inklusive Arlanda), med en radie av 20 km, sundhetsintyg: sundhetscertifikat eller annat sundhetsintyg godkänt av Jordbruksverket, sändning: en kvantitet växter, växtprodukter m.m., som flyttas från ett land till ett annat och omfattas, när så krävs, av ett sundhetscertifikat, tredje land: land eller område, som inte omfattas av EG:s tullområde, växt: har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: , växtpass: officiell märkning som visar att föreskrivna sundhetskrav är uppfyllda vid förflyttning av växter inom EU, växtprodukt: har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: växtskyddslagen (1972:318)

text: , växtskyddskontroll: omfattar alla de åtgärder som kan förekomma i samband med officiell kontroll av växter, såsom visuell undersökning av växter och växtprodukter m.m., provtagning för laboratorieanalys för att fastställa förekomst av skadegörare, utfärdande av sundhetsintyg och tillstånd. Sådan kontroll omfattar även lokal, redskap, transportmedel eller annat föremål som kan hysa växtskadegörare, liksom kontroll av att märkning och dokumention, följer gällande regler.

text: Gemensamma bestämmelser

text: Vid timtaxa betalas avgift efter tidsåtgång. Debitering ska ske med 1 250 kronor varvid 1 250 kronor är den lägsta avgiften, därefter sker debitering per påbörjad timme med 650 kronor. Resekostnader ingår i timtaxan. (

text: SJVFS 2010:68

text: Efterkontroll innebär kontroll av att åtgärder som föreskrivits vid ordinarie växtskyddskontroll är genomförda. Avgift för efterkontroll ska betalas med timtaxa enligt 3 §.

text: När Jordbruksverket anlitar en myndighet eller någon annan i samband med växtskyddskontroll tas avgift ut med de belopp som debiteras av den som verket anlitar istället för avgift enligt 3 §.

text: Avgift för laboratorieanalys består av faktisk kostnad för analys samt kostnad för transport av prov för laboratorieanalys.

text: 2 KAP. AVGIFTER VID UTFÖRSEL OCH INFÖRSEL AV VÄXTER M.M.

text: Växtskyddskontroll utanför ordinarie arbetstid eller ordinarie inspektionsort

text: Växtskyddskontroll eller utfärdande av sundhetscertifikat utanför den av Jordbruksverket tillämpade normala arbetstiden eller utanför ordinarie inspektionsort ska betalas med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §.

text: Tillstånd för växtskyddskontroll utanför Jordbruksverkets ordinarie inspektionsorter, s.k. importörstillstånd

text: För utfärdande av importörstillstånd ska en startavgift om 2 000 kronor betalas. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 8 000 kronor betalas.

text: Utförsel av växter, växtprodukter m.m. till tredje land (export)

text: Den som exporterar eller återexporterar växter, växtprodukter m.m. ska betala avgift enligt följande 1. sundhetscertifikat, återutförselintyg eller annat tillstånd med 300 kronor per certifikat/intyg/tillstånd, eller med 560 kr, då sådant certifikat/intyg/tillstånd utfärdas utanför den av Jordbruksverket tillämpade normala arbetstiden, 2. växtskyddskontroll med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §, och 3. laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Införsel av växter, växtprodukter m.m. från tredje land (import)

text: Den som importerar växter, växtprodukter m.m. från tredje land ska betala växtskyddsavgift enligt bilaga 1–4 samt i tillämpliga fall avgift enligt 1 kap. 3-6 §§.

text: Införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Myndighetstillstånd för införsel eller förflyttning av växtskadegörare, växter, växtprodukter, jord, odlingssubstrat och andra föremål för försök eller vetenskapliga ändamål och för arbete med sorturval finns reglerat i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:13

text: ) om införsel från tredje land eller förflyttning inom Europeiska Unionen (EU) av växter m.m. för vetenskapligt ändamål. För prövning av sådant myndighetstillstånd ska betalas 1. grundavgift i form av 700 kronor per tillstånd, och 2. avgift för utredningsarbete med 690 kronor per påbörjad timme utöver den första timmen som täcks av grundavgiften.

text: Kontroll av anläggning inför beslut om införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Vid kontroll av anläggning inför beslut om myndighetstillstånd ska en fast avgift om 3 000 kronor betalas. Därutöver debiteras 690 kronor per påbörjad timme utöver den första timmen som täcks av den fasta avgiften. Den fasta avgiften ska vara betald innan tidpunkten för besöket.

text: Tillsyn av tillstånd för införsel och förflyttning för vetenskapligt ändamål

text: Vid tillsyn av att föreskrivna förutsättningar för tillståndet är uppfyllda betalas 1. timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §, och 2. avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Införsel av potentiella växtskadegörare och vilda växter

text: I 11 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare finns bestämmelser om införseltillstånd för potentiella växtskadegörare och vilda växter från tredje land. Avgift för prövning av sådant tillstånd betalas enligt 5 § och för tillsyn enligt 7 § i detta kapitel.

text: Särskilda införselvillkor, t.ex. karantän

text: För växtskyddskontroll av växter som odlas i karantän enligt 10 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare betalas avgift med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §.

text: 3 KAP. AVGIFTER VID PRODUKTION OCH FÖRSÄLJNING AV VÄXTER INKLUSIVE TRÄVAROR

text: Produktion och försäljning av plantskoleväxter

text: De företag som är registrerade enligt 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller enligt 1 kap. 5 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. och som producerar plantskoleväxter med växtpass- eller följesedelskrav ska betala avgift i form av 1. årlig grundavgift med 2 200 kronor, 2. årlig tillsynsavgift med 2 600 kronor, och 3. årlig arealbaserad tillsynsavgift med 650 kronor per påbörjat hektar, varvid minsta enhet är 1,0 hektar och den maximala debiteringsmässiga ytan är 20 hektar. Om ett företag enligt första stycket endast säljer plantskoleväxter till slutkonsument ska företaget istället betala en årlig tillsynsavgift med 700 kronor för tillsyn samt en årlig grundavgift med 400 kronor. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Produktion och försäljning av förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus

text: SJVFS 1995:94

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. och som producerar förökningsmaterial av trädgårdsväxter i växthus ska betala en avgift i form av 1. årlig grundavgift med 2 000 kronor, 2. årlig tillsynsavgift med 4 000 kronor, och 3. årlig arealbaserad tillsynsavgift med 700 kronor per påbörjade 100 kvadratmeter, varvid minsta enhet är 100 kvadratmeter och den maximala debiteringsmässiga ytan är 400 kvadratmeter. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Högsta grundavgift – plantskola och trädgårdsväxter i växthus

text: Om ett företag omfattas av krav på kontroll enligt både 1 och 2 §§ i detta kapitel ska endast en årlig grundavgift, en årlig tillsynsavgift och en årlig arealbaserad tillsynsavgift betalas. I sådana fall ska den högsta grundavgiften, den högsta årliga tillsynsavgiften och den högsta arealbaserade tillsynsavgiften betalas.

text: Produktion och försäljning av potatis

text: Den som är registrerad hos Jordbruksverket enligt 3 a § första stycket Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare, ska betala den årsavgift som anges nedan. Den som har både odling och packeriverksamhet ska betala avgift enligt den registrerade potatisarealen.

text: Potatisareal, hektar Årsavgift

text: upp till och med 2,0 ha 600 kronor mer än 2,0 ha upp till och med 10,0 ha 1 200 kronor mer än 10,0 ha 1 800 kronor enbart packeriverksamhet 1 800 kronor

text: Om ett kontraktstecknande företag anmäler samtliga sina odlare till registret kan Jordbruksverket i det enskilda fallet besluta om viss reducering av årsavgiften.

text: Godkännande av anläggning för värmebehandling av sågade trävaror, träemballage m.m.

text: För godkännande av anläggning för värmebehandling av sågade trävaror, träemballage m.m. och för tillstånd att märka sådana trävaror enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:53

text: ) om värmebehandling, torkning och märkning av sågade trävaror, träemballage m.m. ska en startavgift om 1 000 kronor betalas. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 5 000 kronor betalas.

text: Kontroll av anläggning för värmebehandling av sågade trävaror, träemballage m.m.

text: Företag som omfattas av kontroll i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:53

text: ) om värmebehandling, torkning och märkning av sågade trävaror, träemballage m.m. ska betala 1. årlig grundavgift med 1 800 kronor, och 2. årlig tillsynsavgift med 5 500 kronor. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Godkännande av företag som producerar eller reparerar behandlat träemballage

text: För godkännande av företag som producerar eller reparerar behandlat träemballage och för märkning av sådant träemballage enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:53

text: ) om värmebehandling, torkning och märkning av sågade trävaror, träemballage m.m. ska en startavgift om 1 000 kronor betalas. Vid beslut om att bevilja sådant tillstånd ska därutöver en avgift om 3 000 kronor betalas.

text: Kontroll av företag som producerar eller reparerar behandlat träemballage

text: Företag som omfattas av kontroll enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:53

text: ) om värmebehandling, torkning och märkning av sågade trävaror, träemballage m.m. ska betala 1. årlig grundavgift med 1 100 kronor, och 2. årlig tillsynsavgift med 3 500 kronor. Jordbruksverket kan vid efterkontroll eller annan tillsyn utöver ett årligt tillsynsbesök ta ut timkostnad enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 § samt avgift för laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Högsta grundavgift – trävaror

text: Om ett företag omfattas av krav på kontroll enligt både 6 och 8 §§ i detta kapitel ska endast en årlig grundavgift och en årlig tillsynsavgift betalas. I sådana fall ska den högsta grundavgiften och den högsta årliga tillsynsavgiften betalas.

text: Utfärdande av växtpass

text: I de fall Jordbruksverket utfärdar växtpass ska företaget betala avgift för 1. växtpass med 300 kronor per styck, 2. växtskyddskontroll med timtaxa enligt 1 kap. 3 § eller avgift enligt 1 kap. 5 §, och 3. laboratorieanalys enligt 1 kap. 6 §.

text: Utebliven anmälan, ej gjord avanmälan eller ofullständig anmälan

text: Enligt 5 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m. krävs att yrkesmässig produktion eller försäljning av trädgårdsväxter ska anmälas till Jordbruksverket varje år. Den som inte skickar in begärda uppgifter trots påminnelse, ska betala 300 kronor för Jordbruksverkets administrativa kostnader.

text: Den som trots påminnelse inte anmäler sin potatisodling i någon av de avgiftsklasser som anges i 4 § debiteras den högsta avgiften. Den som vid kontroll visar sig ha anmält felaktig avgiftsklass kan, om Jordbruksverket finner det skäligt, debiteras den högsta avgiften enligt 4 §.

text: Den som inte anmäler att produktion eller odling av växter, som är avgiftsbelagd enligt dessa föreskrifter har upphört, ska betala 300 kronor för Jordbruksverkets administrativa kostnader.

text: 4 KAP. AVGIFTER VID MARKNADSKONTROLL

text: Den som förfogar över växter ska till Jordbruksverket betala en avgift för efterkontroll enligt 1 kap. 4 § samt om tillämpligt avgift enligt 1 kap. 5 och 6 §§ i det fall att 1. krav på märkning enligt 6–7 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller 1 kap.10 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m., inte är uppfyllda,

text: 2. krav på dokumentation enligt 3 a §, andra stycket punkt 1 och tredje stycket punkt 3 Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller 10 och 16 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m., inte är uppfyllda och 3. märkning enligt 3 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare är sådan att odlingsplatsen inte entydigt kan spåras och det finns misstanke om förekomst av skadegörare som omfattas av de föreskrifterna. Jordbruksverket kan i särskilda fall besluta att den som förfogar över växter ska till Jordbruksverket betala avgift för växtskyddskontroll enligt 1 kap. 3 § samt om tillämpligt avgift enligt 1 kap. 5 och 6 §§ om det finns misstanke om förekomst av skadegörare som omfattas av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare eller Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:79

text: ) om trädgårdsväxters sundhet m.m.

text: Denna författning träder i kraft den 20 mars 2009, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2003:32

text: ) om växtskyddsavgifter m.m. ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2010.

text: LEIF DENNEBERG

text: Karin Nordin (Växtinspektionen)

text: Bilaga 1

text: Avgifter vid import från tredje land av växter och växtprodukter utom varor enligt bilaga 2 samt trä och varor av trä enligt bilaga 3 och 4

text: Vid denna import ska mängdbaserade avgifter betalas enligt andra stycket eller förteckningen nedan, dock alltid med lägst 450 kr per sundhetscertifikat. Om kontroll, i enlighet med artikel 2.2

text: kommissionens förordning (EG) nr 1756/2004

text: , endast sker av 0-50 % av alla sändningar av en viss vara ska mängdbaserad avgift betalas med - 17 kr per varje påbörjat 100-tal kg när ordinarie avgift är 34 kr, och - 3 kr per varje påbörjat 100-tal kg när ordinarie avgift är 5,50 kr.

text: KN-nr Varuslag samt belopp per varje påbörjat 100-tal kg, kr

text: 0601 Lökar, stamknölar, rotknölar och rhizomer, i vila, 34:00 under tillväxt eller i blomning; växter (inbegripet plantor) och rötter av cikoriaarter, andra än rötter enligt nr 1212.

text: ur 0602 Andra levande växter (inbegripet rötter), sticklingar 34:00 och ympkvistar, andra än svampmycelium enligt 0602 90 10.

text: ur 0603 10 Snittblommor och blomknoppar, friska, av 34:00 - Castanea Mill., kastanj, Dendranthema (DC) Des. Moul., krysantemum m.fl., Dianthus L., nejlika, Gypsophila L., slöjblomma, Pelargonium l'Herit. ex Ait, pelargon m.fl., Phoenix L., dadelpalm, Populus L., asp m.fl., Quercus L., ek, Solidago L., gullris och familjen Orchidaceae, orkidéer, - Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder, - Aster L., aster, Eryngium L., martorn, Hypericum L., johannesört m.fl., Lisianthus L., prärieklocka, Prunus L., plommon m.fl., Rosa L., ros, och Trachelium L., halsört, med ursprung i utomeuropeiska länder.

text: 0604 91 21, Blad, kvistar och andra växtdelar, utan blommor eller 34:00 0604 91 29, blomknoppar, friska, av 0604 91 41, - Pinopsida, barrväxter. 0604 91 49

text: ur 0604 91 90 Blad, kvistar och andra växtdelar, utan blommor eller 34:00 blomknoppar, friska, av

text: 2 Kommissionens förordning

text: (EG) nr 1756/2004

text: av den 11 oktober 2004 om angivande av detaljerade villkor för det bevismaterial som krävs samt kriterier för slag och nivåer för att minska växtskyddskontrollerna för vissa växter, växtprodukter eller andra föremål som anges i bilaga V del B till

text: rådets direktiv 2000/29/EG

text: (EUT L313, 12.10.2004, s. 6, Celex 32004R1756).

text: 0701 Solanum tuberosum L., potatis, färsk eller kyld. 5:50

text: ur 0705 Sallat i kruka av Lactuca sativa L., sallat, och 5:50 Cichorium L., cikoriasallat m.fl.

text: 0706 90 90 20 Beta vulgaris L., rödbetor, färska, avsedda för 5:50 industriell bearbetning.

text: ur 0707 Frukter av Momordica L., balsamgurka m.fl. 5:50

text: 0709 30 Frukter av Solanum melongena L., aubergine. 5:50

text: 0709 40 Bladgrönsaker av Apium graveolens L., selleri. 5:50

text: ur 0709 90 10 Sallat i kruka av andra än Lactuca sativa L., sallat, och 5:50 Cichorium L., cikoriasallat m.fl.

text: ur 0709 90 90 Kryddväxter i kruka av Petroselinum crispum Hill, 5:50 40 persilja.

text: ur 0709 90 90 Kryddväxter i kruka av andra än Petroselinum crispum 5:50 90 Hill, persilja.

text: ur 0713 32 00 Phaseolus L., böna, utsäde. 5:50 10, 0713 33 10, ur 0713 39 00

text: ur 0804 50 Frukter, färska, av Mangifera L., mango, Psidium L., 5:50 guava, med ursprung i icke-europeiska länder.

text: 0805 Frukter, färska, av Citrus L., citrus, Fortunella Swingle, 5:50 dvärgapelsin, Poncirus Raf., citrontörne, och deras hybrider.

text: ur 0808 Frukter, färska, av Cydonia Mill., kvitten, Malus Mill., 5:50 apel, Pyrus L., päron, med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0809 Frukter, färska, av Prunus L., aprikoser, körsbär, 5:50 persikor (inbegripet nektariner), plommon och slånbär,

text: med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 30 Frukter, färska, av Ribes L., vinbär m.fl., med ursprung 5:50 i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 40 Frukter, färska, av Vaccinium L., lingon m.fl., med 5:50 ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 90 40 Frukter, färska, av Passiflora L., passionsfrukt, med 5:50 ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0810 90 95 Frukter, färska, av Annona L., cherimoya m.fl., 5:50 Diospyros L., kaki, med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0907 Frukter, färska, av Syzygium Gaernt., kryddnejlika, 5:50 med ursprung i icke-europeiska länder.

text: ur 0910 40 Kryddväxter i kruka av Thymus L., timjan. 5:50

text: ur 0910 99 Kryddväxter i kruka av andra än Thymus L., timjan. 5:50

text: ur 1001 10, Triticum L., vete, utsäde, med ursprung i Afghanistan, 5:50 ur 1001 90 10, Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Indien, Irak, ur 1001 90 91, Mexiko, Nepal, Nya Zeeland, Pakistan, Sydafrika, ur 1001 90 99 Uruguay, USA.

text: ur 1002 Secale L., råg, utsäde, med ursprung i Afghanistan, 5:50 Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Nya Zeeland, Pakistan, Sydafrika, Uruguay, USA.

text: ur 1003 00 10 Hordeum L., korn, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1004 Avena L., havre, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: 1005 10 Zea mays L., majs, utsäde. 5:50

text: 1006 10 10 Oryza L., ris, utsäde. 5:50

text: ur 1007 Sorghum Moenxh., sorghum, utsäde, med ursprung i 5:50 Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1008 20 Panicum L., hirs, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1008 90 10 x Triticosecale, rågvete, utsäde, med ursprung i 5:50 Afghanistan, Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Nya Zeeland, Pakistan, Sydafrika, Uruguay, USA.

text: ur 1205 10 10 Brassica napus L. ssp. oleifera, raps, utsäde; Brassica 5:50 rapa L. ssp. oleifera, rybs, utsäde, med ursprung i Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: 1206 00 10 Helianthus annuus L., solros, utsäde. 5:50

text: ur 1207 50 10 Brassica nigra L., svartsenap, utsäde, Sinapis alba L., 5:50 vitsenap, utsäde, med ursprung i Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: 1209 10 10, Beta vulgaris L., sockerbeta m.fl., utsäde. 5:50 1209 29 60

text: 1209 21 Medicago sativa L., lusern, utsäde. 5:50

text: ur 1209 22, Trifolium L., klöver, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 ur 1209 30, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay. ur 1209 99 99

text: ur 1209 23 Festuca L., svingel, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 24 Poa pratensis L., ängsgröe, utsäde, med ursprung i 5:50 Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 25 Lolium multiflorum Lam., Lolium perenne L., rajgräs, 5:50 utsäde, med ursprung i Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 26 Phleum L., timotej, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay.

text: ur 1209 29 80, Phaseolus L., böna, utsäde. 5:50 ur 1209 91 90 10

text: ur 1209 29 80, Brassicaceae, korsblommiga, utsäde, med ursprung i 5:50 ur 1209 30, Argentina, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, ur 1209 91 10, Uruguay. ur 1209 91 90, ur 1209 99 91, ur 1209 99 99

text: ur 1008 90 90 Poaceae, gräs, utsäde, med ursprung i Argentina, 5:50 90, Australien, Bolivia, Chile, Nya Zeeland, Uruguay. ur 1209 29 10, ur 1209 29 80, ur 1209 30, ur 1209 91, ur 1209 99 91

text: ur 1209 91 90 Lycopersicon lycopersicum Karsten ex Farw., tomat, 5:50 utsäde.

text: ur 1209 91 90, Capsicum L., paprika, utsäde. 5:50 ur 1209 99 99

text: ur 1209 91 90 Allium ascalonicum L., schalottenlök, Allium cepa L., 5:50 gullök, utsäde, Allium porrum L., purjolök, utsäde, Allium schoenoprasum L., gräslök, utsäde.

text: ur 1209 99 91, Rubus L., hallon m.fl., utsäde. 5:50 ur 1209 99 99

text: 0802 11, Prunus L., plommon m.fl., utsäde. 5:50 ur 1209 99 10, ur 1209 99 91, ur 1209 99 99, ur 1212 30

text: ur 1211 90 98 Växtdelar, friska, andra än frukter och fröer, av 34:00 - Pinopsida, barrväxter, - Castanea Mill., kastanj, Phoenix L., dadelpalm, Populus L., asp m.fl., Quercus L., ek, - Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder, - Prunus L., plommon m.fl., med ursprung i utomeuropeiska länder.

text: ur 1211 90 98 Kryddväxter i kruka. 5:50

text: ur 1211 90 98 Bladgrönsaker av Ocimum L., basilika. 5:50

text: ur 1212 91 80 Beta vulgaris L, sockerbetor, färska, avsedda för 5:50 industriell bearbetning.

text: ur 1404 10, Lös bark av Pinopsida, barrväxter, Acer saccharum 5:50 ur 1404 90 Marsh., sockerlönn, Populus L., asp m.fl., Quercus L., ek, utom Quercus suber L., korkek.

text: ur 2308 00 90, Jord och annat osteriliserat avfall av Beta vulgaris L., 5:50 ur 2530 90 98, sockerbeta m.fl. ur 3101

text: SJVFS 2010:68

text: Bilaga 2

text: Avgifter vid import från tredje land av varugrupper för vilka avgift ska betalas enligt timtaxa

text: Vid denna import ska avgift betalas med timtaxa som debiteras av Jordbruksverket, dock med lägst 450 kr per sundhetscertifikat.

text: KN-nr Varuslag

text: ur 1001 Triticum L., vete, spannmål, med ursprung i Afghanistan, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Pakistan, Sydafrika, USA.

text: ur 1002 Secale L., råg, spannmål, med ursprung i Afghanistan, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Pakistan, Sydafrika, USA.

text: ur 1008 90 10 x Triticosecale, rågvete, spannmål, med ursprung i Afghanistan, Indien, Irak, Mexiko, Nepal, Pakistan, Sydafrika, USA.

text: ur 0602 90 10 a) Jord och odlingssubstrat för sig, som helt eller delvis består av 00 jord eller fasta organiska ämnen som växtdelar, humus, inbegripet ur 2530 90 98, torv eller bark, annat än som helt består av torv. ur 2703, ur 3101, 3824 90 99

text: ur 2530 90 98, b) Jord och odlingssubstrat som är vidhängande eller följer med ur 2703, växterna, och som helt eller delvis består av ämnen som anges i (a) ur 3101, eller delvis består av något fast oorganiskt ämne, och som är 3824 90 99 avsedda att bibehålla växternas livskraft, med ursprung i - Cypern, Malta, Turkiet, - Estland, Georgien, Lettland, Litauen, Moldavien, Ryssland, Ukraina, Vitryssland, - utomeuropeiska länder andra än Algeriet, Egypten, Israel, Libyen, Marocko, Tunisien.

text: SJVFS 2010:68

text: Bilaga 3

text: Avgifter vid import från tredje land av trä och varor av trä där sundhetscertifikat krävs

text: Vid denna import ska avgift betalas med 1,10 kr per m fub eller i enlighet med andra stycket, dock alltid med lägst 450 kr per sundhetscertifikat. Om kontroll, i enlighet med

text: artikel 2.2

text: , endast sker av 0-50 % av alla sändningar av en viss vara ska avgift betalas med 0,60 kr per m fub.

text: KN-nr Varuslag

text: ur 4401 10 Brännved i form av stockar, kubbar, vedträn, kvistar, risknippen eller dylikt - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, andra än Pinus L., tall, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinus L., tall, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4401 21, Trä i form av flis eller spån ur 4401 22 - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4401 30 Sågspån och annat träavfall - annat än sådant agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, andra än Pinus L., tall, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinus L., tall, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: 3 Kommissionens förordning

text: (EG) nr 1756/2004

text: rådets direktiv 2000/29/EG

text: ur 4403 20, Virke, obearbetat, barkat, befriat från splintved eller bilat eller ur 4403 91, grovt sågat på två eller fyra sidor ur 4403 99 - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4404 10, Tunnbandsvidjor av trä; kluvna störar; pålar och störar av trä, ur 4404 20 tillspetsade men inte sågade i längdriktningen - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4406 10 Järnvägs- och spårvägssliprar av trä, - oimpregnerade - av Castanea Mill., kastanj, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, andra än Pinus L., tall, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinus L., tall, Populus L., asp m.fl., med ursprung i länder på den amerikanska kontinenten, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4407 10 Virke, sågat eller kluvet i längdriktningen eller skuret eller svarvat ur 4407 91 till skivor, ur 4407 99 - annat än hyvlat, slipat eller fingerskarvat, med en tjocklek av mer än 6 mm, särskilt bjälkar, plankor, barkkantat timmer, skivor och ribbor - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i ickeeuropeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4415 10 Packlådor, förpackningsaskar, häckar, tunnor och liknande förpackningar; kabeltrummor, - annat än av spånskivor eller liknande skivor, fiberskivor, trälaminat eller förtätat trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4415 20 Lastpallar, pallboxar och liknande anordningar; pallflänsar, - annat än av spånskivor eller liknande skivor, fiberskivor, trälaminat eller förtätat trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 4416 00 Fat, tunnor, kar, baljor och andra tunnbinderiarbeten samt delar till sådana arbeten, av trä, inbegripet tunnstav, - av Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: ur 9406 00 10 Monterade eller monteringsfärdiga byggnader, av trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel, - av Castanea Mill., kastanj, med ursprung i nordamerikanska länder, Quercus L., ek, med ursprung i nordamerikanska länder, Platanus L., platan, med ursprung i icke-europeiska länder, Pinopsida, barrväxter, med ursprung i icke-europeiska länder, Acer saccharum Marsh., sockerlönn, med ursprung i nordamerikanska länder.

text: Lastpallar och pallboxar (KN-nr. ur 4415 20) är undantagna om de uppfyller den fastställda standarden för "UIC-pallar" (t ex EUR-pallar) och är märkta därefter.

text: SJVFS 2010:68

text: Bilaga 4

text: Avgifter vid import från tredje land av trä och varor av trä där sundhetscertifikat inte krävs

text: Vid denna import ska avgift betalas med 1,10 kr per m fub, dock med lägst 55 kr per tulldeklaration.

text: KN-nr Varuslag

text: 4401 10 Brännved i form av stockar, kubbar, vedträn, kvistar, risknippen eller dylikt.

text: 4401 21 Trä i form av flis eller spån. 4401 22

text: ur 4401 30 Sågspån och annat träavfall - annat än sådant agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former.

text: ur 4403 Virke, obearbetat, barkat, befriat från splintved eller bilat eller grovt sågat på två eller fyra sidor, - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel.

text: ur 4404 Tunnbandsvidjor av trä; kluvna störar; pålar och störar av trä, tillspetsade men inte sågade i längdriktningen - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel.

text: 4406 10 Järnvägs- och spårvägssliprar av trä, - oimpregnerade.

text: ur 4407 Virke, sågat eller kluvet i längdriktningen eller skuret eller svarvat till skivor - annat än hyvlat, slipat eller fingerskarvat, med en tjocklek av mer än 6 mm - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel.

text: 4415 10 Packlådor, förpackningsaskar, häckar, tunnor och liknande förpackningar; kabeltrummor, - annat än av spånskivor eller liknande skivor, fiberskivor, trälaminat eller förtätat trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel.

text: 4415 20 Lastpallar, pallboxar och liknande anordningar; pallflänsar - annat än av spånskivor eller liknande skivor, fiberskivor, trälaminat eller förtätat trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel.

text: 4416 Fat, tunnor, kar, baljor och andra tunnbinderiarbeten samt delar till sådana arbeten, av trä, inbegripet tunnstav.

text: 9406 00 10 Monterade eller monteringsfärdiga byggnader, av trä - annat än målat, betsat eller behandlat med kreosot eller annat konserveringsmedel.

text: SJVFS 2010:68


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2008:33) om avgifter i växtsortärenden

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas i ärenden om svensk växtförädlarrätt och om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan. (

text: SJVFS 2008:33

type: stycke

type: paragraf

text: Definitioner

type: rubrik

text: De termer som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: och Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter, har samma betydelse i dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2010:7

text: Växtförädlarrätt

text: Den som ansöker om svensk växtförädlarrätt ska betala en avgift på 3 000 kr. (

text: SJVFS 2008:33

text: Den som innehar en växtförädlarrätt ska betala en årsavgift på 3 000 kr. Betalas årsavgiften efter förfallodagen höjs beloppet till 3 600 kr. (

text: SJVFS 2008:33

text: Den som lämnar en ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt till Jordbruksverket för vidarebefordran till Gemenskapens växtsortmyndighet ska betala en avgift på 400 kr. (

text: SJVFS 2008:33

text: Då växtförädlarrätten har övergått på någon annan eller licens upplåtits eller överlåtits ska en avgift på 300 kr betalas för anteckning i växtsortregistret. (

text: SJVFS 2008:33

text: Sortlista

text: Den som ansöker om godkännande av en växtsort för intagning i den svenska sortlistan ska betala en avgift på 3 000 kr. Den som ansöker om förnyat godkännande av en växtsort som är intagen i den svenska sortlistan ska betala en avgift på 2 000 kr. Avgiften för förnyat godkännande gäller inte den som är ansvarig för upprätthållandet av en bevarandesort som är intagen i den svenska sortlistan. (

text: SJVFS 2010:7

text: Den som är ansvarig för upprätthållandet av en växtsort som är intagen i den svenska sortlistan ska betala en årsavgift på 2 000 kr. Detta gäller inte den som är ansvarig för upprätthållandet av en bevarandesort som är intagen i den svenska sortlistan. (

text: SJVFS 2010:7

text: Provning av en växtsorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet som har utförts i ett annat land eller inhämtande av resultat från sådan provning som tidigare har utförts i ett annat land ska betalas av sökanden. (

text: SJVFS 2008:33

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. (

text: SJVFS 2008:33

text: Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2008, då Statens växtsortnämnds föreskrifter (

text: SJVFS 2004:44

text: ) om avgifter i ärenden hos nämnden upphör att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 25 mars 2010.

text: MATS PERSSON

text: Anna Pettersson (Växtodlingsenheten)

text: SJVFS 2008:33

type: foreskrift


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om offentlig intervention av spannmål

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om Jordbruksverkets uppköp av spannmål till intervention samt Jordbruksverkets försäljning av spannmål från interventionslager.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om uppköp och försäljning av spannmål för intervention finns i 1.

text: rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007

text: om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”), 2.

text: kommissionens förordning (EU) nr 1272/2009 av den 11 december 2009

text: om gemensamma tillämpningsföreskrifter för genomförandet av

text: rådets förordning (EG) nr 1234/2007

text: när det gäller uppköp och försäljning av jordbruksprodukter inom ramen för offentlig intervention, 3.

text: rådets förordning (EG) nr 485/2008 av den 26 maj 2008

text: om medlemsstaternas granskning av de transaktioner som utgör en del av systemet för finansiering genom europeiska garantifonden för jordbruket, 4. lagen (

text: ) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter, och 5. förordningen (

text: ) om EG:s förordning om jordbruksprodukter.

text: Anmälan till fast pris

text: Anmälan om erbjudande av vete till fast pris för interventionsinlagring ska göras hos Jordbruksverket. Anmälan ska göras på blanketten E5.57.

text: EUT L 2009, 16.11.2007 s.1 (Celex 32007R1234) 2 EUT L 349, 29.12.2009 (Celex 32009R1272) 3 EUT L 143, 3.6.2008 (Celex 32008R0485) 4 Blanketten E5.57 kan hämtas på Jordbruksverkets webbsida, www. jordbruksverket.se.

text: Inlämnande av anbud

text: Anbud av spannmål för interventionsinlagring ska göras hos Jordbruksverket. Anbudet ska göras på blanketten E5.49.

text: Leverans

text: Leverans av anmäld vete till fast pris, enligt 3 §, ska ske med minst 200 ton per leveransdag inom lagerhållarens ordinarie arbetstid. I annat fall svarar säljaren för uppkomna merkostnader. Leverans av spannmål via anbudsuppköp, enligt 4 §, ska, enligt

text: , ske med minst 80 ton per leveransdag. Leverans ska ske inom lagerhållarens ordinarie arbetstid. I annat fall svarar säljaren för uppkomna merkostnader.

text: Levererad kvantitet får avvika med högst fem procent per parti från den i anmälan till fast pris, enligt 3 §, bekräftade kvantiteten. Motsvarande gäller för anbudsuppköp, enligt 4 §. Jordbruksverket får avvisa kvantitet som överstiger den erbjudna kvantiteten med mer än fem procent. Om den levererade kvantiteten understiger den erbjudna kvantiteten med mer än fem procent får Jordbruksverket kräva att säljaren fullgör leveransen i enlighet med erbjuden kvantitet. Säljaren ansvarar för de kostnader som uppkommer i de fall levererad kvantitet inte överensstämmer med den erbjudna kvantiteten.

text: Fastställande av kvantitet och rymdvikt samt provtagning ska ske på godkänd lagringsplats.

text: Anbud på spannmål

text: Anbud på spannmål för försäljning från interventionslager ska göras hos Jordbruksverket. Anbud ska göras på blanketten E5.82, alternativt E5.82 GB, eller i annan skriftlig form och innehålla de uppgifter som anges i dessa blanketter.

text: Utlagring

text: Köparen ska acceptera en differens på högst minus fem procent mellan kontrakterad och utlagrad kvantitet när utlagring sker inom betalningsfristen. Köparen ska ta emot en utlagring om minst 200 ton per leveransdag, om inte anbudsinfordran avser en annan minimikvantitet, och inom lagerhållarens ordinarie arbetstid. I annat fall ansvarar köparen för uppkomna merkostnader. Spannmål som lastas på fartyg betraktas som utlagrad när den vägts i lagerhållarens våg.

text: 5 Blanketten E5.49. kan hämtas på Jordbruksverkets webbsida, www. jordbruksverket.se. 6 Blanketterna E5.82 och E5.82 GB kan hämtas på Jordbruksverkets webbsida, www.jordbruksverket.se.

text: Särskilda skäl

text: Om det finns särskilda skäl får Jordbruksverket besluta om undantag från bestämmelserna i denna författning. ----------- Denna författning träder i kraft den 28 oktober 2010 då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:162

text: ) om uppköp och försäljning av spannmål för intervention upphör att gälla.

text: MATS PERSSON

text: Ida Björklund (Enheten för handel och marknad)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2009:3) om obligatorisk övervakning avseende aviär influensa hos fjäderfän

text: Provtagning enligt dessa föreskrifter ska utföras av en veterinär som tjänstgör på sådant slakteri som avses i 2 § eller av en person som veterinären delegerat provtagningen till. Provtagning av gräsand och fasan som hålls i hägn samt annan provtagning ute i besättning ska utföras av en veterinär. Avelsfjäderfäflockar undersöks vid sista provtagningstillfället genom prover tagna inom den obligatoriska hälsoövervakningen enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:58

text: ) om obligatorisk hälsoövervakning av fjäderfä.

text: Denna författning träder i kraft den 1 oktober 2010.

text: MATS PERSSON

text: Christina Thörn (Enheten för häst, fjäderfä och vilt)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2010:58) om obligatorisk hälsoövervakning av fjäderfä

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Rådets direktiv

text: av den 30 november 2009 om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredje land av fjäderfä och kläckägg (EUT L 343, s.74, 30.11.2009, Celex 32009L158)

text: Bilaga 2

text: Provtagning per flock avelsfjäderfä av värphöns och slaktkyckling

text: Ålder¹ Sjukdomframkallande Under Vid Var Vid ca agens uppfödning värpstart 12:e 48 2 veckor 24 veckor vecka veckor före flytt 36, 48, till 60 värpstall veckor Salmonella pullorum/ - 60 prov - - S. gallinarum Mycoplasma 60 prov 60 prov 60 prov

text: gallisepticum

text: Paramyxovirus typ 1 - - - 60 prov Egg Drop Syndrome - 30 prov - -

text: Provtagning per flock avelsfjäderfä kalkon

text: Ålder¹ Sjukdomframkallande Under Vid Var 12:e Vid ca agens uppfödning, värpstart vecka 56 2 veckor 32 44, 56 veckor före flytt veckor veckor till värpstall Salmonella pullorum/ - 60 prov - - S. gallinarum Mycoplasma 60 prov 60 prov 60 prov

text: gallisepticum

text: Mycoplasma 60 prov 60 prov 60 prov

text: meleagridis

text: Paramyxovirus typ 1 - - - 60 prov

text: Provtagning per flock avelsfjäderfä annat än höns och kalkon

text: Salmonella pullorum/S.gallinarum: en gång årligen

text: Med provtagning i ovanstående tabeller avses blodprov.

text: ¹Alla prov tas ±1 vecka från angiven tidpunkt. Provtagning vid 60 veckors ålder ska göras om slakt sker senare än vid 60 veckors ålder.


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1995:7) om utförsel av fjäderfä och kläckägg till länder som ingår i Europeiska unionen (EU), Norge samt till tredje land

text: Djuren respektive kläckäggen ska komma från en anläggning som är godkänd och registrerad enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2010:58

text: ) om obligatorisk hälsoövervakning av fjäderfä. Djuren får vid tiden för avsändandet inte vara underkastade några djurhälsorestriktioner som avser fjäderfä. Den anläggningen djuren eller äggen härrör från får inte vara belägen inom ett område som är underkastad restriktioner på grund av någon för fjäderfä smitttsam sjukdom. Djuren eller äggen ska härröra från en flock som vid tiden för avsändandet inte uppvisar några kliniska tecken på eller misstänks vara angripen av någon smittsam fjäderfäsjukdom. Om djuren är vaccinerade ska vaccinationen ha utförts med ett av Läkemedelsverket godkänt vaccin.

text: CHRISTINA HUHTASAARI

text: Enisa Miljanic (Enheten för häst, fjäderfä och vilt)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2001:33) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om Statens jordbruksverks prövning och godkännande av växtsorter, av de i bilaga 1 till

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: angivna arterna av lantbruks- och köksväxter, för intagning i den officiella svenska sortlistan. Bestämmelser om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter för intagning i den officiella svenska sortlistan finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:66

text: ) om godkännande av bevarandesorter av lantbruksväxter och om produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter. Sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter behöver endast godkännas för intagning i sortlistan, om utsäde av dessa sorter ska saluföras under sin sortbenämning. Jordbruksverket kan besluta om intagning i sortlistan även av sorter av andra arter än de som anges i

text: första stycket

text: SJVFS 2009:86

text: Jfr

text: rådets direktiv 2002/53/EG av den 13 juni 2002

text: om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter (EGT L 193, 20.07.2002, s. 12, Celex 32002L0053), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder (EUT L 268, 18.10.2003, s. 1, Celex 32003R1829),

text: rådets direktiv 2002/55/EG av den 13 juni 2002

text: om saluföring av utsäde av köksväxter (EGT L 193, 20.07.2002, s. 33, Celex 32002L0055), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2006/124/EG

text: (EUT L 339, 6.12.2006, s. 12, Celex 32006L0124),

text: rådets direktiv 2008/72/EG av den 15 juli 2008

text: om saluförande av annat föröknings- och plantmaterial av grönsaker än utsäde (EUT L 205, 1.8.2008, s. 28, Celex 32008L0072),

text: kommissionens direktiv 2003/90/EG av den 6 oktober 2003

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/53/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av lantbruksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 7, Celex 32003L0090), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2010/46/EG av den 2 juli 2010

text: (EUT L 169, 3.7.2010, s. 7, Celex 32010L0046),

text: kommissionens direktiv 2003/91/EG av den 6 oktober 2003

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: artikel 7 i rådets direktiv 2002/55/EG

text: vad gäller vilka egenskaper som minst skall ingå i undersökningar samt minimikraven för utförandet av undersökningar av vissa sorter av arter av köksväxter (EUT L 254, 8.10.2003, s. 11, Celex 32003L0091), senast ändrat genom

text: kommissionens direktiv 2010/46/EG

text: samt Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 69/98 av den 1 juli 1998 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet (EGT L 158, 24.6.1999, s. 1) senast ändrat genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 70/2003 (EUT L 257, 9.10.2003, s. 14). 2 Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2009:86

text: Ansökan

text: En ansökan om intagning i sortlistan ska ges in till Jordbruksverket, som föranstaltar om provning i enlighet med 4 och 6 §§. Ansökan ska göras på ett formulär som tillhandahålls av Jordbruksverket. Den ska vara Jordbruksverket tillhanda senast vid den tidpunkt som fastställs av verket. Vid ansökan om intagning i sortlistan ska även ett förslag till sortbenämning lämnas in. Av ansökan ska framgå om en ansökan om godkännande har gjorts även i ett annat EES-land eller i Schweiz. I sådant fall ska detta land anges liksom om ansökan bifallits där. (

text: SJVFS 2005:88

text: Förutsättningar för godkännande

text: Jordbruksverket fattar beslut om godkännande av en sort för intagning i sortlistan på grundval av resultat från officiell provning enligt 4 och 6 §§, inhämtande av uppgifter om tillstånd för utsläppande på marknaden enligt 9 §, godkännande för användning som livsmedel eller foder enligt 10 § andra stycket samt om sorten har en sortbenämning som efter kungörande kan godkännas av Jordbruksverket i enlighet med 11 §. (

text: SJVFS 2005:88

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om: 1. Sorten är särskiljbar, vilket betyder att den, oavsett om det ursprungliga materialet från vilken den framställts uppkommit genom naturligt urval eller genom växtförädlingsarbete, klart går att skilja, med avseende på ett eller flera viktiga kännetecken, från alla andra sorter som är kända inom EES eller Schweiz enligt definitionen i 5 §. Kännetecknen hos en sort ska vara klart identifierbara och möjliga att beskriva noggrant. Om det vid Jordbruksverkets prövning visar sig att två eller flera anmälda sorter inte är särskiljbara från varandra ska den sort, för vilken ansökan först har givits in, ha företräde. 2. Sorten är tillräckligt enhetlig, vilket betyder att de plantor den består av, med mycket få avvikelser, är likartade eller genetiskt identiska vad beträffar alla i sammanhanget väsentliga kännetecken. Hänsyn ska härvid tas till växtarters skilda reproduktionssystem. 3. Sorten är stabil, vilket betyder att den efter upprepad förökning i enlighet med den av förädlaren angivna förökningsmetoden, i fråga om sina väsentliga kännetecken fortsatt överensstämmer med sortbeskrivningen. (

text: SJVFS 2005:88

text: För att en sort ska anses som känd inom EES eller i Schweiz, ska den vid tidpunkten för ingivandet av ansökan om en ny sorts godkännande vara 1. intagen i den gemensamma sortlistan över arter av lantbruksväxter eller i den gemensamma sortlistan över arter av köksväxter, 2. godkänd för certifiering och saluföring i ett EES-land eller i Schweiz men ännu inte intagen i någon av de gemensamma sortlistorna enligt punkt 1, eller 3. godkänd för certifiering i ett annat land utanför EES än Schweiz.

text: 3 Med EES avses Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket utgörs av Europeiska unionen (EU) och de länder inom Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som undertecknat avtalet om det europeiska ekonomiska samarbetsområdet, dvs. Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike.

text: En sort ska även anses känd inom EES och Schweiz när en ansökan om godkännande har lämnats in i Sverige, i något annat EES-land eller i Schweiz vid den tidpunkt som anges i första stycket. En sort ska dock inte anses som känd inom EES eller i Schweiz om de i första och andra styckena angivna förutsättningarna inte längre gäller i något EES-land eller i Schweiz, vid den tidpunkt då ett beslut om godkännande av den nya sorten fattas. (

text: SJVFS 2004:24

text: En sort kan godkännas för intagning i sortlistan om den har ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde, som grundar sig på resultat som framkommit vid ett tillräckligt antal officiella värdeprovningsförsök under minst två år. Dessa försök ska utföras på ett sådant sätt att minst följande egenskaper hos sorten kan bedömas 1. avkastningsförmåga, 2. resistens mot växtskadegörare, 3. hur sorten reagerar på faktorer i den fysiska miljön, samt 4. kvalitetsegenskaper. De metoder som använts för att bedöma egenskaperna ska anges i samband med redogörelsen för resultaten. En sorts odlings- och bruksvärde ska anses som tillfredsställande om dess egenskaper som helhet, vid en jämförelse med andra sorter som är intagna i sortlistan, visar ett klart framsteg i minst ett bestämt geografiskt område vad gäller odlingen, utnyttjandet av den skördade varan eller av produkter som framställs av den. Vid bedömningen får Jordbruksverket bortse från enstaka mindre goda egenskaper hos sorten om dessa uppvägs av andra överlägsna sådana. Jordbruksverket får vid sin prövning ta hänsyn även till andra provningsresultat som kan tillmätas betydelse vid bedömningen. Intagning i sortlistan får nekas om odlingen av en sort kan medföra hälsofara för människor, djur eller växter. (

text: SJVFS 2005:88

text: För köksväxtsorter utom rotcikoria ska, om upprätthållaren begär det, anges om utsäde av en godkänd sort endast får saluföras som standardutsäde, genom att det i sortlistan anges att det är fråga om en s.k. ”b-sort”. För sådana sorter får resultaten från inofficiella undersökningar och kunskap som erhållits genom praktiska odlingserfarenheter beaktas vid Jordbruksverkets prövning. (

text: SJVFS 2007:36

text: Kravet på prövning av en sorts odlings- och bruksvärde enligt 6 § omfattar inte 1. grässorter som, enligt sökandes försäkran, ska användas för annat ändamål än foder, 2. sorter, vilkas utsäde är avsett att saluföras endast a) i Schweiz eller i ett annat EES-land än Sverige, och detta land har godkänt sorten såvitt avser dess odlings- och bruksvärde, eller b) i ett annat land utanför EES än Schweiz, 3. sorter (inavelslinjer och hybrider) som uteslutande är avsedda som komponenter till hybridsorter som uppfyller de krav som anges i 4 §, 4. sorter av köksväxtarter, med undantag av rotcikoria, samt 5. sorter av arter som avses i 1 § fjärde stycket. (

text: SJVFS 2007:36

text: En sort, som är eller innehåller en sådan genetiskt modifierad organism som avses i

text: 13 kap. 4 § miljöbalken

text: , får endast godkännas för intagning i sortlistan under

text: förutsättning att ett tillstånd för utsläppande på marknaden finns enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: eller att ett godkännande för utsläppande på marknaden finns som uppfyller kraven om ömsesidigt erkännande enligt

text: 3 kap. 43 § förordningen (2002:1086)

text: om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. För provning i Sverige enligt 4 och 6 §§ av en sådan sort som avses i första stycket fordras tillstånd för avsiktlig utsättning enligt

text: 13 kap. 12 § miljöbalken

text: . Uppgift om att en sort som tagits in i sortlistan är genetiskt modifierad ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Om en sort ska användas i livsmedel eller foder enligt definitionerna i artiklarna

text: och

text: i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , får sorten inte vara skadlig för människors eller djurs hälsa vid avsiktlig konsumtion för att kunna godkännas för intagning i sortlistan. Om material från en sort är avsett att användas i livsmedel som omfattas av

text: artikel 3

text: , eller i foder som omfattas av

text: artikel 15

text: , i

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder , ska ett godkännande enligt nämnda förordning finnas för denna användning för att sorten ska kunna godkännas för intagning i sortlistan. (

text: SJVFS 2004:24

text: Jordbruksverket tillämpar vid sin prövning av sortbenämningens lämplighet

text: artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994

text: om gemenskapens 6 växtförädlarrätt samt

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Om en sortbenämning senare skulle befinnas olämplig, kan Jordbruksverket återkalla godkännandet och förelägga upprätthållaren att föreslå en annan benämning för godkännande. Jordbruksverket kan bestämma att den ursprungliga benämningen under en viss tid ska användas som tilläggsnamn. (

text: SJVFS 2009:86

text: Provningens utförande

text: Provningen av en sorts särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska utföras av Jordbruksverket eller av en myndighet i ett annat EES-land, Schweiz eller ett tredjeland om provningen enligt Jordbruksverkets beslut kan jämställas med provning som utförs här i landet. När det gäller sorter av de arter som anges i bilaga 1 ska provningen utföras enligt de provningsriktlinjer för respektive art som utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Provningen av sorter av de arter som anges i bilaga 2 ska utföras enligt de provningsriktlinjer som fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Samtliga sortegenskaper enligt riktlinjerna i bilaga 1 ska användas, respektive alla egenskaper som märkts med en asterisk (*) i de riktlinjer som anges i bilaga 2, om inte observation av en viss

text: EGT L 31, 1.2.2002, s. 1 (Celex 32002R0178). 5 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1 (Celex 32003R1829). 6 EGT L 227, 1.9.1994, s. 1 (Celex 31994R2100). 7 EUT L 191, 23.7.2009, s. 10 (Celex 32009R0637).

text: egenskap är omöjlig genom att en annan egenskap uttrycks, eller en viss egenskap inte kommer till uttryck på grund av de miljöförhållanden under vilka provningen utförs. Provningen av sorter av övriga arter ska utföras enligt de riktlinjer som Jordbruksverket fastställer. Provningen av en sorts odlings- och bruksvärde utförs genom Sveriges lantbruksuniversitets försorg. Provningen kan kortas i de fall ett officiellt provningsresultat från ett EES-land, Schweiz eller ett tredjeland finns och då detta resultat enligt Jordbruksverket kan jämställas med provning som utförts här i landet. Sökanden ska tillhandahålla utsäde eller förökningsmaterial av en sort som anmälts till provning, i den mängd och av den kvalitet som den provande myndigheten begär. De myndigheter som utför provning enligt första eller fjärde stycket ska årligen informera sökanden om de preliminära provningsresultaten. (

text: SJVFS 2005:88

text: Sortlistan

text: Jordbruksverket kungör beslut om intagning i eller uttagning ur sortlistan, förnyat godkännande för en sort liksom andra ändringar av betydelse. Övriga EESländer, Europeiska kommissionen och Schweiz ska underrättas om dessa beslut och om ingivna, återkallade och avslagna ansökningar samt om förslag till sortbenämningar. För varje ny sort ska en kort beskrivning av sorten bifogas. Underrättelsen till kommissionen utgör en anmälan till EU:s gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter respektive för arter av köksväxter . (

text: SJVFS 2009:86

text: Jordbruksverket publicerar årligen den officiella svenska sortlistan, som för varje sort ska innehålla 1. sortens benämning, om denna är en kod ska det särskilt framgå 2. namnet på den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten och dennes eventuella ombud i landet, 3. tidpunkten för sortens intagning i sortlistan, 4. tidpunkten när sortgodkännandets giltighetstid löper ut, 5. eventuell synonym sortbenämning som används i ett annat EES-land eller i Schweiz, 6. förbehåll som gäller för en sådan sort som avses i 8 § första stycket punkt 2 (exportsort), 7. uppgift om eventuell förlängd period enligt 16 § fjärde stycket för saluföring och certifiering av en sort vars giltighetsperiod löpt ut, samt 8. uppgift om att en sort är genetiskt modifierad. För sorter av raps och rybs ska det framgå om de är dubbellåga (00), dvs. har påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 µmol/g vid en vattenhalt på 9 %, bestämd i enlighet med EN ISO 9167-1:1995, och högst 2 % erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995 .

text: 8 Kommissionen publicerar de gemensamma sortlistorna i Europeiska unionens officiella tidning (EUT). 9 Jfr

text: artikel 4.1 i kommissionens förordning (EG) nr 2316/1999 av den 22 oktober 1999

text: om tillämpningsföreskrifter till

text: rådets förordning (EG) nr 1251/1999

text: om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor (EGT L 280, 30.10.1999, s. 43, Celex 31999R2316).

text: För en grässort, som är avsedd för annat ändamål än foder, får det anges i sortlistan om sorten vid officiell provning i Sverige har bedömts ha ett tillfredsställande odlings- och bruksvärde. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket ska för varje godkänd sort sammanställa dokumentation som innehåller en sortbeskrivning och de uppgifter som legat till grund för intagningen i sortlistan. Denna dokumentation ska lämnas till övriga EES-länder, Schweiz och kommissionen om så begärs. Jordbruksverket ska bevara referensprov av godkända sorter för efterkontroll. (

text: SJVFS 2005:88

text: Giltighetstid för sortgodkännande

text: Ett godkännande är giltigt fram till utgången av det tionde kalenderåret efter det år då sorten godkändes för intagning i sortlistan. Ett godkännande kan därefter förnyas med 10 år i taget, under förutsättning att sorten enligt Jordbruksverkets bedömning odlas i tillräcklig omfattning, eller bör bibehållas i syfte att bevara de växtgenetiska resurserna, och att den fortfarande uppfyller kraven på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. En ansökan om förnyat godkännande ska ges in till Jordbruksverket senast två år före godkännandetidens utgång. Jordbruksverket ska i sortlistan ange om en ansökan om förnyat godkännande givits in. Skulle ansökan inte vara slutbehandlad vid tioårsperiodens utgång, får Jordbruksverket tillfälligt förlänga godkännandets giltighetstid till dess ett beslut om förnyat godkännande är fattat. Om en sorts giltighet löpt ut utan att förnyelse begärts eller erhållits, eller sortgodkännandet av annan anledning återkallats, ska den tas ut ur sortlistan. Certifiering och saluföring av förökningsmaterial av en sort, som godkänts enligt dessa eller tidigare föreskrifter, får dock ske till och med den 30 juni det tredje året efter giltighetens utgång. Om upprätthållaren önskar använda sig av denna möjlighet ska det meddelas till Jordbruksverket, senast innan sortgodkännandets giltighetstid löper ut. Annars kan denna möjlighet inte utnyttjas. En sådan förlängd period ska framgå av sortlistan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Övriga bestämmelser

text: Den som är ansvarig för en sorts upprätthållande ska 1. svara för att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk för upprätthållande av sorten, 2. föra och bevara anteckningar om förökning av sorten, att användas för kontroll av upprätthållandet. I anteckningarna ska även ingå uppgifter som omfattar generationerna före basutsäde eller motsvarande kategori, samt 3. på anmodan av Jordbruksverket ta ut och sända in prov av förökningsmaterial för kontroll. Sådant prov kan även tas ut officiellt. Upprätthållande kan ske i ett annat EES-land, Schweiz eller i ett tredjeland vars kontroll av upprätthållande av sorter av ministerrådet har bedömts vara likvärdig med upprätthållande inom EU . (

text: SJVFS 2005:88

text: 10 Se

text: rådets beslut 2005/834/EG av den 8 november 2005

text: om likvärdighet av kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter och om ändring av beslut

text: (EUT L 312, 29.11.2005, s. 51, Celex 32005D0834).

text: Jordbruksverket återkallar ett godkännande och tar ut en sort ur sortlistan om 1. det efter provning visar sig att sorten inte längre är särskiljbar, tillräckligt enhetlig eller stabil, eller 2. den som är ansvarig för upprätthållandet av sorten begär det, såvida inte upprätthållandet tillgodoses av någon annan. (

text: SJVFS 2005:88

text: Jordbruksverket får återkalla ett godkännande och ta ut en sort ur sortlistan 1. om bestämmelserna i dessa föreskrifter inte följs, 2. om upprätthållaren trots uppmaning inte ställer nödvändigt förökningsmaterial till förfogande för efterkontroll, 3. om upprätthållaren trots uppmaning inte betalar förfallna avgifter i angiven tid, eller 4. om intagningen i sortlistan skett på oriktiga grunder. (

text: SJVFS 2005:88

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 5 april 2001, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:196

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan ska upphöra att gälla.

text: 12 Denna författning träder i kraft den 1 juli 2002. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilagan angivna arterna påbörjats före den 31 mars 2002 behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med de nya bestämmelserna.

text: Denna författning träder i kraft den 7 maj 2004. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 7 maj 2004 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 1 april 2006 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver

text: SJVFS 2001:33

text: . 12

text: SJVFS 2002:51

text: . 13

text: SJVFS 2004:24

text: . 14

text: SJVFS 2005:88

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2007.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2007.

text: Denna författning träder i kraft den 1 november 2008.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 2010.

text: Denna författning träder i kraft den 31 december 2010. Om provningen av en sort enligt 12 § av de i bilaga 1 eller 2 angivna arterna påbörjats före den 31 december 2010 enligt bestämmelserna i de äldre föreskrifterna behöver de berörda sorterna inte genomgå någon ny provning för att visa att de är i överensstämmelse med bestämmelserna i de nya föreskrifterna.

text: Mats Persson

text: Linda Qvarnemark (Växtodlingsenheten)

text: SJVFS 2007:36

text: SJVFS 2007:75

text: SJVFS 2008:56

text: SJVFS 2009:86

text: Bilaga 1

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Protocol for Distinctness, Uniformity and Stability Tests”) för respektive art har utfärdats av förvaltningsrådet för Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO). Protokollen finns tillgängliga på CPVO:s webbplats (www.cpvo.europa.eu).

text: Lantbruksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Durumvete TP/120/2 6 november 2003 Havre och rödhavre TP/20/1 6 november 2003 Korn TP/19/2rev 11 november 2010 Majs (fodermajs) TP/2/3 11 mars 2010 Nakenhavre TP/20/1 6 november 2003 Potatis TP/23/2 1 december 2005 Raps TP/36/1 25 mars 2004 Ris TP/16/1 18 november 2004 Råg TP/58/1 31 oktober 2002 Rågvete TP/121/2 22 januari 2007 Solros TP/81/1 31 oktober 2002 Spånadslin/Oljelin TP/57/1 21 mars 2007 Vete TP/3/4rev 28 oktober 2009 Ärt TP/7/2 11 mars 2010

text: Köksväxter

text: Art Protokoll CPVO:s beslutsdatum

text: Aubergin/äggplanta TP/117/1 13 mars 2008 Blekselleri TP/82/1 13 mars 2008 Blomkål TP/45/2 11 mars 2010 Blomsterböna TP/9/1 21 mars 2007 Bondböna TP/Broadbean/1 25 mars 2004 Broccoli TP/151/2 21 mars 2007 Brysselkål TP/54/2 1 december 2005 Böna (buskböna, störböna och brun böna) TP/12/3 1 april 2009 Chilipeppar, paprika TP/76/2 21 mars 2007 Endiviasallat eller Witlof-cikoria TP/173/1 25 mars 2004 Escarolesallat och friséesallat TP/118/2 1 december 2005 Fänkål TP/183/1 25 mars 2004 Gräslök TP/198/1 1 april 2009 Gurka (slanggurka och druvgurka) TP/61/2 13 mars 2008 Kardon och kronärtskocka TP/184/1 25 mars 2004

text: Kålrabbi TP/65/1 25 mars 2004 Lök (Cepa-gruppen) TP/46/2 1 april 2009 Melon TP/104/2 21 mars 2007 Morot och fodermorot TP/49/3 13 mars 2008 Persilja TP/136/1 21 mars 2007 Piplök TP/161/1 11 mars 2010 Pumpa, squash TP/119/1 25 mars 2004 Purjolök TP/85/2 1 april 2009 Rotcikoria TP/172/2 1 december 2005 Rotselleri TP/74/1 13 mars 2008 Rädisa TP/64/1 27 mars 2002 Rödbeta (inklusive Cheltenhambeta) TP/60/1 1 april 2009 Rödkål TP/48/2 1 december 2005 Salladskål TP/105/1 13 mars 2008 Sallat TP/13/4 1 april 2009 Savojkål TP/48/2 1 december 2005 Schalottenlök TP/46/2 1 april 2009 Sockermajs, popmajs TP/2/3 11 mars 2010 Sparris TP/130/1 27 mars 2002 Spenat TP/55/3 11 mars 2010 Tomat TP/44/3 21 mars 2007 Vattenmelon TP/142/1 21 mars 2007 Vintersallat TP/75/2 21 mars 2007 Vitkål TP/48/2 1 december 2005 Vitlök TP/162/1 25 mars 2004 Ärt (märgärt, spritärt och sockerärt) TP/7/2 11 mars 2010 ( ).

text: Bilaga 2

text: Arter för vilka provningsriktlinjer (”Test Guidelines”) för respektive art har fastställts av Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV). Riktlinjerna finns tillgängliga på UPOV:s webbplats (www.upov.int).

text: Lantbruksväxter

text: Art Riktlinjernas nr UPOV:s beslutsdatum

text: Alaskagräs TG/180/3 4 april 2001 Blålupin TG/66/4 31 mars 2004 Blålusern TG/6/5 6 april 2005 Bomull TG/88/6 4 april 2001 Brunven TG/30/6 12 oktober 1990 Engelskt rajgräs TG/4/8 5 april 2006 Finsvingel, finbladig fårsvingel TG/67/5 5 april 2006 Foderbeta TG/150/3 4 november 1994 Fårsvingel TG/67/5 5 april 2006 Gullupin TG/66/4 31 mars 2004 Hundäxing TG/31/8 17 april 2002 Hybridrajgräs TG/4/8 5 april 2006 Hårdsvingel TG/67/5 5 april 2006 Italienskt rajgräs TG/4/8 5 april 2006 Jordnöt TG/93/3 13 november 1985 Krypven TG/30/6 12 oktober 1990 Kålrot TG/89/6rev 4 april 2001 + 1 april 2009 Lusern TG/6/5 6 april 2005 Oljerättika TG/178/3 4 april 2001 Plattlosta TG/180/3 4 april 2001 Rybs TG/185/3 17 april 2002 Rödklöver TG/5/7 4 april 2001 Rödsvingel TG/67/5 5 april 2006 Rödven TG/30/6 12 oktober 1990 Rörsvingel TG/39/8 17 april 2002 Safflor TG/134/3 12 oktober 1990 Sojaböna TG/80/6 1 april 1998 Sorghum TG/122/3 6 oktober 1989 Storven TG/30/6 12 oktober 1990 Timotej TG/34/6 7 november 1984 Turftimotej TG/34/6 7 november 1984 Vallmo TG/166/3 24 mars 1999 Vicker TG/32/6 21 oktober 1988 Vitklöver TG/38/7 9 april 2003 Vitlupin TG/66/4 31 mars 2004 Vitsenap TG/179/3 4 april 2001 Åkerböna TG/8/6 17 april 2002 Ängsgröe TG/33/6 12 oktober 1990 Ängssvingel TG/39/8 17 april 2002

text: Köksväxter

text: Grönkål TG/90/6 31 mars 2004 Jättepumpa (inklusive Vinterpumpa) TG/155/4rev 28 mars 2007 + 1 april 2009 Mangold TG/106/4 31 mars 2004 Piplök TG/161/3 1 april 1998 Rabarber TG/62/6 24 mars 1999 Rova (inklusive majrova) TG/37/10 4 april 2001 Rättika TG/63/6 24 mars 1999 Sallatscikoria TG/154/3 18 oktober 1996 Svartrot TG/116/4 24 mars 2010 ( ).


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om bevarandesorter och amatörsorter av köksväxter

text: Dessa föreskrifter innehåller regler för godkännande av bevarandesorter respektive amatörsorter av de köksväxtarter som anges i bilaga 1, samt för produktion och saluföring av utsäde av sådana sorter.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering m.m. av utsäde finns i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: , i

text: utsädesförordningen (2000:1330)

text: samt i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter.

text: Definitioner

text: De termer som används i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter förstås med bevarandesort: en lantsort eller en annan sort, som även kan vara förädlad, som är naturligt anpassad till de lokala och regionala betingelserna i Sverige och som hotas av genetisk utarmning, lantsort: en uppsättning populationer eller kloner av en växtart som är naturligt anpassade till betingelserna i sin region, amatörsort: köksväxtsorter som saknar reellt värde för kommersiell odling men som har utvecklats för att odlas under särskilda omständigheter. En sort ska anses vara utvecklad för att odlas under särskilda omständigheter om den har utvecklats för att odlas under särskilda jordbrukstekniska eller klimatiska förhållanden eller särskilda markförhållanden, genetisk utarmning: gradvis förlust av genetisk mångfald mellan och inom populationer eller sorter av samma art, eller reducering av den genetiska basen för en art till följd av mänskligt agerande eller miljöförändringar, samt

text: Jfr Kommissionens direktiv

text: av den 26 november 2009 om vissa undantag för godkännande av lantsorter och andra sorter av köksväxter som traditionellt har odlats på vissa platser och i vissa regioner och som hotas av genetisk utarmning och av köksväxtsorter som saknar reellt värde för kommersiell odling men som har utvecklats för att odlas under särskilda omständigheter och om saluföring av utsäde av dessa lantsorter och andra sorter (EUT L 312, 27.11.2009, s. 44, Celex 32009L0145).

text: ursprungsregion: den region som bevarandesorten traditionellt har odlats i och som den är naturligt anpassad till. Om inte annat specifikt anges för en bevarandesort anses Sverige utgöra ursprungsregionen.

text: GODKÄNNANDE AV SORTER

text: Godkännande av bevarandesorter

text: För att en lantsort eller en annan sort ska kunna godkännas som bevarandesort ska följande villkor vara uppfyllda. 1. Sorten ska ha ett godkänt resultat som särskiljbar, enhetlig och stabil från en officiell provning, eller uppfylla de krav på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet som framgår av bilaga 2. 2. Sorten ska vara av intresse för bevarandet av de växtgenetiska resurserna, genom att den är bedömd som bevarandevärd i första hand enligt de kriterier för bevarande som har ställts upp inom Programmet för odlad mångfald (POM). 3. Sorten får inte vara intagen i EU:s gemensamma sortlista som annat än bevarandesort. Om sorten tidigare har varit intagen i den gemensamma sortlistan får den inte godkännas som bevarandesort förrän minst två år har passerat sedan den togs ut ur den gemensamma sortlistan eller inte längre fick saluföras. 4. Sorten får inte vara skyddad av nationell växtförädlarrätt eller gemenskapens växtförädlarrätt och inte heller vara föremål för en ansökan om växtförädlarrätt. 5. Sorten ska upprätthållas i sin ursprungsregion. Om Jordbruksverket beslutar att godkänna sorten tas den in i den svenska sortlistan och markeras som en sort vars utsäde antingen har certifierats som ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller kontrollerats som ”standardutsäde av en bevarandesort”. En sådan sort ska införas i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”bevarandesort vars utsäde ska certifieras i enlighet med

text: artikel 10 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: eller kontrolleras i enlighet med

text: artikel 11 i det direktivet

text: ”. Sorter som endast kan kontrolleras som standardutsäde av en bevarandesort införs i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”bevarandesort vars utsäde ska kontrolleras i enlighet med

text: artikel 11 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: Ansökan ska göras på blankett som Jordbruksverket fastställer. Ansökan ska omfatta en beskrivning av sorten och uppgift om sortbenämningen. Om det finns fler än en sortbenämning för sorten ska detta anges tillsammans med historiska belägg för dessa. Ansökan ska, om så begärs, åtföljas av ett utsädesprov för Jordbruksverkets kontroll av sortens identitet. Utsädesprovet ska tas ut och hanteras på sådant sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: Om en sortbenämning inte varit känd före den 25 maj 2000 ska den uppfylla kraven i

text: kommissionens förordning (EG) nr 637/2009 av den 22 juli 2009

text: EUT L 191, 23.7.2009, s.10 (Celex 32009R0637).

text: artikel 2 i den förordningen

text: Godkännande av amatörsorter

text: För att en amatörsort ska kunna godkännas som sådan ska följande villkor vara uppfyllda. 1. Sorten ska ha ett godkänt resultat som särskiljbar, enhetlig och stabil från en officiell provning, eller uppfylla de krav på särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet som framgår av bilaga 2. 2. Sorten får inte vara intagen i EU:s gemensamma sortlista som annat än amatörsort. Om sorten tidigare har varit intagen i den gemensamma sortlistan får den inte godkännas som amatörsort förrän minst två år har passerat sedan den togs ut ur den gemensamma sortlistan eller inte längre fick saluföras. 3. Sorten får inte vara skyddad av nationell växtförädlarrätt eller gemenskapens växtförädlarrätt och inte heller vara föremål för en ansökan om växtförädlarrätt. Om Jordbruksverket beslutar att godkänna sorten tas den in i den svenska sortlistan och markeras som en amatörsort vars utsäde endast har kontrollerats som ”standardutsäde av en amatörsort”. En sådan sort ska införas i EU:s gemensamma sortlista över arter av köksväxter som en ”amatörsort vars utsäde ska kontrolleras i enlighet med

text: artikel 26 i kommissionens direktiv 2009/145/EG

text: om tillämpningsföreskrifter beträffande lämpligheten hos sortbenämningar för arter av lantbruks- och köksväxter . Detsamma gäller om sortbenämningen varit känd före 25 maj 2000, men kränker tredje parts äldre rätt som är skyddad enligt

text: artikel 2 i den förordningen

text: VILLKOR FÖR PRODUKTION OCH SALUFÖRING AV UTSÄDE

text: Produktion av utsäde av bevarandesorter

text: Utsäde av en bevarandesort får endast produceras i ursprungsregionen.

text: Utsäde som används för vidare uppförökning ska härstamma från utsäde som producerats på så sätt att sorten upprätthålls enligt vedertaget bruk.

text: När den som saluför utsäde av en bevarandesort också producerar utsädet, ska storlek och plats för utsädesodlingen anmälas till Jordbruksverket. Anmälan ska göras senast 14 dagar före sådd så att tillsyn av utsädesodlingen kan genomföras i den utsträckning Jordbruksverket anser nödvändig. Om det på grundval på anmälningarna är sannolikt att de högsta tillåtna arealerna enligt bilaga 1 av en bevarandesort kommer att överskridas, får varje berörd producent endast saluföra den kvantitet som Jordbruksverket tilldelar under respektive produktionssäsong.

text: Villkor för saluföring av utsäde av bevarandesorter

text: En bevarandesort måste vara godkänd och intagen på den svenska sortlistan innan utsäde av sorten får saluföras.

text: Genom undantag från Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter kan utsäde av en bevarandesort saluföras som ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller ”kontrollerat standardutsäde av en bevarandesort” utan att ha varit föremål för officiell undersökning. Detta förutsätter att utsädet ändå uppfyller de krav på kvalitet, sundhet och ogräsförekomst som framgår av dessa föreskrifter, bortsett från kravet på minsta sortrenhet. Utsädet ska dock ha godtagbar sortrenhet.

text: Analyser ska göras av att utsädet uppfyller kraven i 14 §. Analyserna ska göras på prov från homogena partier. Analyserna ska utföras i enlighet med de metoder som föreskrivs av International Seed Testing Association (ISTA) förutom i fråga om vad som där rekommenderas i fråga om minsta provvikt. ISTAs rekommedationer i fråga om minsta provvikt framgår av bilaga 1a i

text: SJVFS 1994:24

text: . Reglerna om högsta partivikt för utsäde framgår av Jordbruksverkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:24

text: Utsädet får endast saluföras i förseglade förpackningar. Förpackningarna ska förseglas på ett sådant sätt att de inte kan öppnas utan att förseglingen skadas eller synlig åverkan uppkommer på etiketten eller själva förpackningen. Förpackningarna ska märkas med en leverantörsetikett enligt vad som framgår av bilaga 3 eller med en påtryckt eller påstämplad text med samma information.

text: Utsäde av en bevarandesort får endast saluföras i sin ursprungsregion.

text: Den högsta kvantitet utsäde som får saluföras i Sverige per år av en bevarandesort får inte överstiga den mängd som behövs för att producera köksväxter på det antal hektar som framgår av bilaga 1.

text: Villkor för saluföring av utsäde av amatörsorter

text: En amatörsort behöver inte vara godkänd i Sverige men måste vara godkänd och intagen på EU:s gemensamma sortlista som en amatörsort.

text: SJVFS 1994:24

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter kan utsäde av amatörsorter saluföras som ”kontrollerat standardutsäde av en amatörsort” utan officiell undersökning. Detta förutsätter att utsädet ändå uppfyller de krav på kvalitet, sundhet och ogräsförekomst som framgår av dessa föreskrifter, bortsett från kravet på minsta sortrenhet. Utsädet ska dock ha godtagbar sortrenhet.

text: Analyser ska göras av att utsädet uppfyller kraven i 20 §. Analyserna ska utföras i enlighet med de metoder som föreskrivs av International Seed Testing

text: 3 EUT L 361, 9.12.2004, s. 21, Celex 32004D0842.

text: SJVFS 1994:24

text: SJVFS 1994:24

text: Den högsta nettovikt per förpackning utsäde som får saluföras i Sverige per år av en amatörsort framgår av bilaga 4.

text: Gemensamma bestämmelser om rapportering, efterkontroller och tillsyn

text: Den som saluför utsäde av en bevarandesort eller en amatörsort ska för varje produktsäsong rapportera sin sålda kvantitet till Jordbruksverket.

text: Jordbruksverket kontrollerar genom stickprovskontroller att kvaliteten på utsäde på marknaden uppfylls.

text: Vid tillsyn över att villkoren för produktion och saluföring följs uppmärksammas särskilt sorten och kvantiteterna samt, i fråga om utsäde av bevarandesorter, platsen för utsädesproduktionen.

text: Denna författning träder i kraft den 31 december 2010.

text: Mats Persson

text: Linda Qvarnemark (Växtodlingsenheten)

text: Bilaga 1

text: Förteckning över köksväxtarter, tekniska frågeformulär från Gemenskapens växtsortmyndighet i de fall sådana finns, samt den maximala arealen för odling av varje bevarandesort.

text: Gröda / Art Vetenskapligt Frågeformulär Högsta antal

text: (se www.cpvo.europa.eu

text: namn hektar för

text: respektive www.upov.int)

text: produktion av köksväxt per bevarandesort

text: Lök Allium cepa L. TP 46/2, 1.4.2009 Cepa-gruppen = Schalottenlök - Cepa-gruppen 40 - Aggregatum- Aggregatumgruppen gruppen = 20 Piplök Allium fistulosum L. TP 161/1, 11.3.2010 10 Purjolök Allium porrum L. TP 85/2, 1.4.2009 20 Vitlök Allium sativum L. TP 162/1, 25.3.2004 20 Gräslök Allium TP 198/1, 1.4.2009 10 schoenoprasum L. Dansk körvel Anthriscus cerefolium 10 (L.) Hoffm. Blekselleri Apium graveolens L. TP 82/1, 13.3.2008 10 Rotselleri (Blekselleri) TP 74/1, 13.3.2008 (Rotselleri) Sparris Asparagus officinalis TP 130/1, 27.3.2002 10 L. Rödbeta (inklusive Beta vulgaris L. TP 60/1, 1.4.2009 20 Cheltenhambeta) (Rödbeta, inklusive Mangold Cheltenhambeta) TG/106/4, 31.3.2004 (Mangold) Grönkål Brassica oleracea L. TG/90/6, 31.3.2004 40 Blomkål (Grönkål) Broccoli TP 45/2, 11.3.2010 Brysselkål (Blomkål) Savojkål TP 151/2, 21.3.2007 Vitkål (Broccoli) Rödkål TP 54/2, 1.12.2005 Kålrabbi (Brysselkål) TP 48/2, 1.12.2005 (Savojkål, Vitkål, Rödkål) TP 65/1, 25.3.2004 (Kålrabbi)

text: Rova (inklusive Brassica rapa L. TG/37/10, 4.4.2001 40 majrova och (majrova) salladskål) TP 105/1, 13.3.2008 (salladskål) Chilipeppar, paprika Capsicum annuum L. TP 76/2, 21.3.2007 40 Friséesallat Cichorium endivia L. TP 118/2, 1.12.2005 10 Escarolesallat Endiviasallat eller Cichorium intybus L. TP 173/1, 25.3.2004 40 witlof-cikoria (Endiviasallat eller Sallatscikoria witlof-cikoria) Rotcikoria TG/154/3, 18.10.1996 (Sallatscikoria) TP 172/2, 1.12.2005 (Rotcikoria) Vattenmelon Citrullus lanatus TP 142/1, 21.3.2007 20 (Thunb.) Matsum. et Nakai Melon Cucumis melo L. TP 104/2, 21.3.2007 40 Druvgurka Cucumis sativus L. TP 61/2, 13.3.2008 20 Slanggurka Jättepumpa Cucurbita maxima TG/155/4rev., 40 (inklusive Duchesne 28.3.2007 + 1.4.2009 vinterpumpa) Pumpa, squash Cucurbita pepo L. TP 119/1, 25.3.2004 20 Kardon Cynara cardunculus TP 184/1, 25.3.2004 40 Kronärtskocka L. Fodermorot Daucus carota L. TP 49/3, 13.3.2008 40 Morot Fänkål Foeniculum vulgare TP 183/1, 25.3.2004 20 Mill. Sallat Lactuca sativa L. TP 13/4, 1.4.2009 40

text: Tomat Lycopersicon TP 44/3, 21.3.2007 40 esculentum Mill. Persilja Petroselinum crispum TP 136/1, 21.3.2007 10 (Mill.) Nyman ex A. W. Hill Blomsterböna Phaseolus coccineus TP 9/1, 21.3.2007 10 L. Buskböna Phaseolus vulgaris L. TP 12/3, 1.4.2009 40 Störböna Märgärt Pisum sativum L. TP 7/2, 11.3.2010 40 Sockerärt (partim) Spritärt

text: Rädisa Raphanus sativus L. TP 64/1, 27.3.2002 10 Rättika (Rädisa) TG/63/6, 24.3.1999 (Rättika) Rabarber Rheum rhabarbarum TG/62/6, 24.3.1999 10 L. Svartrot Scorzonera hispanica TG/116/4, 24.3.2010 10 L. Aubergin, äggplanta Solanum melongena TP 117/1, 13.3.2008 20 L. Spenat Spinacia oleracea L. TP 55/3, 11.3.2010 20 Vintersallat Valerianella locusta TP 75/2, 21.3.2007 10 (L.) Laterr. Bondböna Vicia faba L. (partim) TP Broadbean/1, 40 25.3.2004 Popmajs Zea mays L. (partim) TP 2/3, 11.3.2010 10 Sockermajs

text: Bilaga 2

text: Krav för särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet

text: För sorter som saknar en officiell provning av särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet ska följande uppgifter lämnas för att säkerställa identifiering:

text: 1. En beskrivning av sorten enligt de tekniska frågeformulär som anges i bilaga 1 till dessa föreskrifter, så att sortens särskiljbarhet och stabilitet kan bedömas. Saknas sådana formulär ska sorten beskrivas på sådant sätt som Jordbruksverket beslutar.

text: 2. Sortens enhetlighet bedöms utifrån provningsriktlinjerna för respektive art som anges i bilaga 1 respektive bilaga 2 till Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:33

text: ) om intagning av växtsorter i den svenska sortlistan. Undantag från riktlinjerna är att, när enhetligheten bestäms, accepteras upp till 10 % plantor av klart avvikande typ i kontrollparceller med normal planttäthet.

text: 3. All information från odlingar och observationer av sorten som har gjorts, även från egen förökning och användning.

text: Bilaga 3

text: Märkningskrav för utsäde av bevarandesorter

text: 1. Texten "EG:s regler och standarder". 2. Namn och adress på den som ansvarar för märkningen eller personens identifieringsnummer. 3. Förseglingsåret uttryckt på följande sätt: ”förseglad …” (år), eller året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, uttryckt på följande sätt: ”provtaget …” (år). 4. Art 5. Bevarandesortens benämning. 6. Texten ”certifikatutsäde av en bevarandesort” eller ”standardutsäde av en bevarandesort”. 7. Ursprungsregion. 8. Partiets referensnummer som tilldelats av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna. 9. Deklarerad netto- eller bruttovikt eller deklarerade frön. 10. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, anges typ av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten.

text: Märkningskrav för utsäde av amatörsorter

text: 1. Texten "EG:s regler och standarder". 2. Namn och adress på den som ansvarar för märkningen eller personens identifieringsnummer. 3. Förseglingsåret uttryckt på följande sätt: ”förseglad …” (år), eller året för den sista provtagningen för den senaste grobarhetsanalysen, uttryckt på följande sätt: ”provtaget …” (år). 4. Art 5. Sortens benämning. 6. Texten ”amatörsort” 7. Partiets referensnummer som tilldelats av den person som ansvarar för anbringandet av etiketterna. 8. Deklarerad netto- eller bruttovikt eller deklarerade frön. 9. Om vikten anges och pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser används, anges typ av kemisk behandling eller tillsats samt det ungefärliga förhållandet mellan frögyttringarnas eller frönas vikt och totalvikten.

text: Bilaga 4

text: Förteckning över köksväxtarter och högsta nettovikt per förpackning som får saluföras.

text: Gröda / Art Vetenskapligt namn Högsta nettovikt per förpackning (g)

text: Lök Allium cepa L. 25 Schalottenlök - Cepa-gruppen - Aggregatum-gruppen Piplök Allium fistulosum L. 25 Purjolök Allium porrum L. 25 Vitlök Allium sativum L. 25 Gräslök Allium schoenoprasum 5 L. Dansk körvel Anthriscus cerefolium 25 (L.) Hoffm. Blekselleri Apium graveolens L. 5 Rotselleri Sparris Asparagus officinalis 5 L. Rödbeta (inklusive Beta vulgaris L. 25 Cheltenhambeta) Mangold Grönkål Brassica oleracea L. 5 Blomkål Broccoli Brysselkål Savojkål Vitkål Rödkål Kålrabbi Rova (inklusive Brassica rapa L. 25 majrova och salladskål) Chilipeppar, paprika Capsicum annuum L. 5 Friséesallat Cichorium endivia L. 5 Escarolesallat Endiviasallat eller Cichorium intybus L. 5 witlof-cikoria Sallatscikoria Rotcikoria Vattenmelon Citrullus lanatus 5 (Thunb.) Matsum. et Nakai Melon Cucumis melo L. 5 Druvgurka Cucumis sativus L. 25

text: Slanggurka Jättepumpa Cucurbita maxima 25 (inklusive Duchesne vinterpumpa) Pumpa, squash Cucurbita pepo L. 25 Kardon Cynara cardunculus L. 5 Kronärtskocka Fodermorot Daucus carota L. 25 Morot Fänkål Foeniculum vulgare 5 Mill. Sallat Lactuca sativa L. 25 Tomat Lycopersicon 5 esculentum Mill. Persilja Petroselinum crispum 25 (Mill.) Nyman ex A. W. Hill Blomsterböna Phaseolus coccineus 250 L. Buskböna Phaseolus vulgaris L. 250 Störböna Märgärt Pisum sativum L. 250 Sockerärt (partim) Spritärt Rädisa Raphanus sativus L. 25 Rättika Rabarber Rheum rhabarbarum 5 L. Svartrot Scorzonera hispanica 25 L. Aubergin, äggplanta Solanum melongena L. 5 Spenat Spinacia oleracea L. 250 Vintersallat Valerianella locusta 25 (L.) Laterr. Bondböna Vicia faba L. (partim) 250 Popmajs Zea mays L. (partim) 250 Sockermajs


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2008:41) om märkning och registrering av hundar

text: Om en hundägare låter märka sin hund genom tatuering ska tatueringen göras i ett av hundens öron.

text: Registrering

text: Anmälan om registrering enligt

text: 4 § förordningen (2007:1240)

text: om tillsyn över hundar samt anmälan om ägarbyte ska göras antingen genom att: 1. lämna in för ändamålet fastställda blanketter till Jordbruksverket, eller 2. genom att lämna uppgifterna via Jordbruksverkets internettjänst. Uppgifterna ska verifieras med e-legitimation. ( )

text: Om uppgifterna som anmälts enligt

text: 4 § förordningen (2007:1240)

text: om tillsyn över hundar förändrats på sådant sätt att de inte längre är fullständiga eller riktiga ska förändringen anmälas till Jordbruksverket av hundägaren.

text: Avgifter

text: Första gången en hund registreras utgår en avgift om 70 kr, därefter behöver ingen avgift erläggas.

text: Hundägaren faktureras avgiften i efterskott.

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Statens jordbruksverk medge undantag från 1 §.

text: Anmälan till kommissionen har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048).

text: ------------------------- Denna författning träder i kraft den 14 april 2010. CHRISTINA HUHTASAARI Malin Asplund (Registerenheten)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2007:42) om kompensationsbidrag, miljöersättningar och miljöinvesteringar

text: 5 kap. MILJÖANPASSAT JORDBRUK

text: Djur får inte hållas bundna. När det är berättigat för djurens säkerhet får enskilda djur dock hållas bundna under en begränsad tid. Om byggnaden där djuren hålls är uppförd före den 24 augusti 2000, får nötkreatur hållas bundna, dock endast om djuren får tillgång till regelbunden rastning. Detta undantag gäller till och med den 31 december 2013. Daglig utevistelse under en maximalt utsträckt tid före och efter betesperioden uppfyller kravet på regelbunden rastning. Vid rastning utomhus ska hänsyn tas till om det är lämpligt med hänsyn till nötkreaturens välbefinnande och markens tillstånd. Vid sådana till- eller ombyggnader som ska förprövas enligt

text: djurskyddsförordningen (1988:539)

text: ska lösningar väljas där rastning är möjlig under hela året.

text: Byggnaderna ska uppfylla bestämmelserna i bilaga 3 i

text: kommissionens förordning (EG) nr 889/2008

text: . Byggnaderna behöver inte ha en rastgård om djuren har tillgång till utevistelse på lämplig mark utomhus. För byggnader som har uppförts före den 24 augusti 1999 medges undantag från villkoren i första stycket. Detta undantag gäller fram till och med den 31 december 2013. För värphöns som hålls i byggnader som uppförts före den 24 augusti 1999 gäller att jordbrukaren får hålla högst sju hönor per kvadratmeter tillgänglig ströyta och våningsplan.

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2010:13

text: . 2 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1 (Celex 32008R0889).

text: ----------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2011. MATS PERSSON Peder Larsson (Miljö- och regionalstödsenheten)

type: kapitel