fs: skvfs

publisher: Skatteverket

title: Skatteverkets föreskrifter om värderingen av lantbruksenheter vid 2011 års och senare års fastighetstaxeringar

text: Vid klassindelning av värdefaktorn beskaffenhet ska för beskaffenhetsklasserna 1-5 gälla följande.

type: stycke

text: Klass 1: Åkermark vars produktionsförmåga är mycket bättre än (mer än 30 procent över) den genomsnittliga produktionsförmågan inom värdeområdet och vars brukningsförhållanden är de för området normala.

text: Klass 2: Åkermark vars produktionsförmåga är bättre än (minst 10 procent men högst 30 procent över) den genomsnittliga produktionsförmågan inom värdeområdet och vars brukningsförhållanden är de för området normala.

text: Klass 3: Åkermark vars produktionsförmåga är normal (avviker mindre än 10 procent från den genomsnittliga produktionsförmågan) inom värdeområdet och vars brukningsförhållanden är de för området normala.

text: Klass 4: Åkermark vars produktionsförmåga är sämre än (minst 10 procent men högst 30 procent under) den genomsnittliga produktionsförmågan inom värdeområdet och vars brukningsförhållanden är de för området normala.

text: Klass 5: Åkermark vars produktionsförmåga är mycket sämre än (mer än 30 procent under) den genomsnittliga produktionsförmågan inom värdeområdet och vars brukningsförhållanden är de för värdeområdet normala. Vid bedömningen av åkermarkens produktionsförmåga förutsätts i samtliga beskaffenhetsklasser att åkermarken tillhör dräneringsklass 1 eller 2. Om brukningsförhållandena för åkermarken är väsentligt bättre än vad som är normalt inom värdeområdet, ska beskaffenhetsklassen höjas med ett steg. Är brukningsförhållandena väsentligt sämre än vad som är normalt inom värdeområdet ska beskaffenhetsklassen sänkas med ett steg.

type: paragraf

text: Vid klassindelning av värdefaktorn dränering ska för dräneringsklasserna 1-3 gälla följande. Klass 1: Åkermark som är tillfredsställande dränerad genom plantäckdikning. Klass 2: Annan åkermark än sådan som tillhör klass 1, om den är tillfredställande dränerad eller självdränerande. Klass 3: Åkermark som är otillfredsställande dränerad.

text: Om befintligt huvudavlopp inte medger tillfredställande avrinning, ska dräneringsklassen sänkas ett steg.

text: Betesmark

text: Vid klassindelning av värdefaktorn beskaffenhet ska för beskaffenhetsklasserna 1-5 vid normala bruknings- och torrläggningsförhållanden gälla följande. Klass 1: Betesmark som är bättre (har mer än 30 procent högre avkastning och kvalitet) än vad som är genomsnittligt inom värdeområdet och som ligger i anslutning till brukningscentrum. Klass 2: Betesmark som är bättre (har mer än 30 procent högre avkastning och kvalitet) än vad som är genomsnittligt inom värdeområdet men som inte ligger i anslutning till brukningscentrum. Klass 3: Betesmark vars avkastning och kvalitet är normal (avviker med högst 30 procent från vad som är genomsnittligt) inom värdeområdet. Klass 4: Betesmark som har sämre (mer än 30 procent lägre) avkastning och kvalitet än vad som är genomsnittligt inom värdeområdet. Klass 5: Betesmark som har sämre (mer än 30 procent lägre) avkastning och kvalitet än vad som är genomsnittligt inom värdeområdet och som kan förväntas bli tagen i anspråk för virkesproduktion inom en nära framtid.

text: Produktiv skogsmark

text: Värdefaktorn bonitet ska bestämmas med ledning av Skogshögskolans boniteringssystem.

text: Värdefaktorn bonitet ska indelas i bonitetsklasserna E-A med ledning av den produktiva skogsmarkens virkesproducerande förmåga enligt följande.

text: Länsgrupp Bonitetsklass (medelbonitet i skogskubikmeter per hektar och år) E D C B A

text: 1. BD län 1,0-1,7 1,8-2,2 2,3-3,2 3,3-4,4 4,5-

text: 2. AC och Z län 1,0-1,9 2,0-2,8 2,9-4,0 4,1-5,0 5,1-

text: 3. Y län 1,0-2,8 2,9-3,7 3,8-5,0 5,1-6,0 6,1-

text: 4. X län 1,0-3,1 3,2-4,5 4,6-5,8 5,9-6,7 6,8-

text: 5. W län 1,0-2,5 2,6-3,7 3,8-5,8 5,9-7,7 7,8-

text: 6. S län 1,0-3,1 3,2-4,9 5,0-7,2 7,3-8,7 8,8-

text: AB, C, T och 7. 1,0-4,2 4,3-5,9 6,0-7,8 7,9-9,4 9,5- U län

text: 8. D, E och H län 1,0-4,2 4,3-5,9 6,0-8,4 8,5-10,5 10,6-

text: 9. I län 1,0-1,9 2,0-2,8 2,9-4,1 4,2-5,8 5,9-

text: F, G, M och O 10. 1,0-4,5 4,6-6,8 6,9-9,3 9,4-11,2 11,3län

text: 11. K och N län 1,0-5,0 5,1-7,3 7,4-9,9 10,0-11,9 12,0-

text: Indelningen av värdefaktorn kostnad i kostnadsklasserna 1–9 ska bestämmas med hänsyn till föryngrings- och röjningskostnader, avverkningskostnader, terrängtransportkostnader samt timmerutfall och kvalitet. För kostnadsklasserna ska följande relationer gälla. Kostnadsklass Kostnadsrelation 1 0,700 2 0,775 3 0,850 4 0,925 5 1,000 6 1,075 7 1,150 8 1,225 9 1,300

text: Indelningen i kostnadsklass ska göras med ledning av kostnadsklasspoäng. Den kostnadsklasspoäng som ska gälla för kostnadsklasserna 1–9 samt indelningen av kostnads- och kvalitetsfaktorer till grund för poängberäkningen framgår av bilaga 1.

text: Kostnadsklasspoängen för en kostnadsfaktor och för en kvalitetsfaktor utgör delsumma för denna faktor. De sammanlagda delsummorna för en värderingsenhet utgör kostnadsklasspoängen för enheten om inte annat följer av 9 §.

text: Kostnadsklasspoängen för en värderingsenhet ska åsättas i enlighet med vad som anges i bilaga 2 (skogsbeskrivning). Genomsnittlig kostnadsklass för samtliga värdeområden framgår av bilaga 3.

text: Sedan delsummorna för de olika kostnads- och kvalitetsfaktorerna har beräknats enligt 7 och 8 §§ kan varje delsumma för sig jämkas, om sådana kostnads- och kvalitetsförhållanden som anges i skogsbeskrivningen enligt 8 § föreligger för värderingsenheten och dessa förhållanden medför särskilt höga eller särskilt låga kostnader. Jämkning kan också ske, om på grund av andra förhållanden än som anges i skogsbeskrivningen, poängsumman för en kostnadsfaktor eller för en kvalitetsfaktor uppenbarligen ger en felaktig bild av de förhållanden som faktorn avser.

text: Värdefaktorerna virkesförråd barrträd och virkesförråd lövträd ska bestämmas i hela skogskubikmeter per hektar. Varje skogskubikmeter per hektar ska utgöra en klass.

text: För skogsinnehav under 30 ha ska värdefaktorn virkesförråd, i enlighet med bilaga 5 a (skogstabell M) till

text: 1 kap 19 § fastighetstaxeringsförordningen (1993:1199)

text: , klassindelas med hänsyn till totalt virkesförråd uttryckt i skogskubikmeter per hektar enligt följande.

text: Område Klass för totalt virkesförråd 1 2 3 4 5 6 7 8 9 I Del av Z, AC och (5)-24 25-39 40-54 55-69 70-84 85-99 100-114 115-129 130- BD län II Del av Z, AC och (5)-29 30-49 50-69 70-89 90-109 110-129 130-149 150-169 170- BD län samt I län III W, X och Y län (10)-54 55-79 80-99 100-119 120-139 140-159 160-179 180-199 200- IV AB, C, D, E, O, (20)-69 70-99 100-124 125-149 150-174 175-199 200-224 225-249 250- S, T och U län V F, G och H län (25)-74 75-104 105-129 130-154 155-179 180-204 205-229 230-254 255- VI K, M och N län (25)-84 85-119 120-154 155-179 180-204 205-229 230-254 255-279 280-

text: Tomtmark

text: Vad som sägs i 1–6 §§ Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2008:4

text: ) om värderingen vid förenklad fastighetstaxering av småhusenheter 2009 ska tillämpas även ifråga om tomtmark ingående i lantbruksenhet. Dock ska vid klassindelningen av värdefaktorn fastighetsrättsliga förhållanden följande beaktas. Värderingsenhet på vilken det finns småhus, som enligt

text: 8 kap. 3 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152)

text: , FTL, utgör brukningscentrum för lantbruksenhet, och som enligt

text: 12 kap. 3 §

text: FTL ska jämställas med självständig fastighet, ska indelas i klass 1.

text: Vad som sägs i 7–14 §§ Skatteverkets föreskrifter

text: SKVFS 2008:4

text: om värderingen vid förenklad fastighetstaxering av småhusenheter 2009 ska tillämpas även ifråga om småhus ingående i lantbruksenhet. Dock ska, vid klassindelningen av fastighetsrättsliga förhållanden, småhus, som utgör brukningscentrum för lantbruksenhet enligt

text: , indelas i klass 1. Beträffande 8 § i nämnda föreskrifter ska i stället gälla att med boyta avses boarea enligt Svensk Standard (SS) 21054:2009 och med biyta avses biarea enligt SS 21054:2009

text: Ekonomibyggnader

text: Vid klassificering av värdefaktorn storlek ska med värdringsenhetens yta på marken avses byggnadsarea enligt SS 21054:2009.

text: Värdefaktorn ålder uttrycks genom byggnadens värdeår. Värdeåret utgörs av byggnadens nybyggnadsår. Med nybyggnadsår avses det år då den övervägande delen av byggnaden togs i bruk eller kunde ha tagits i bruk. Det tidigaste värdeåret ska vara 1929. Värdefaktorn ålder ska anges i hela år. Har byggnaden varit föremål för påtaglig om- eller tillbyggnad eller påtaglig förbättring ska värdeåret jämkas.

text: Vid klassindelning av värdefaktorn beskaffenhet ska vad som anges i bilaga 4 gälla.

text: Storlekskorrektion

text: Vid bestämmande av storlekskorrektion för lantbruksenhet ska med medelstor lantbruksenhet enligt

text: 7 kap. 4 a § fastighetstaxeringslagen (1979:1152)

text: förstås en lantbruksenhet vars sammanlagda riktvärde utgör 700 000 kronor.

text: Indelning i värdeområden och provvärderingsområden

text: Indelning i värdeområden och provvärderingsområden för ekonomibyggnader, åkermark och betesmark (riktvärdekarta J) fastställs på det sätt som framgår av bilaga 5 .

text: Indelning i värdeområden och provvärderingsområden för produktiv skogsmark och skogligt impediment (riktvärdekarta SK) fastställs på det sätt som framgår av bilaga 6 .

text: Bilagan utesluten här. Den finns tillgänglig hos Skatteverket och på www.skatteverket.se.

text: Indelning i värdeområden för småhus och tomtmark till småhus på lantbruksenhet (riktvärdekarta LS) fastställs på det sätt som framgår av bilaga 7 . ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2010 och tillämpas första gången vid allmän fastighetstaxering 2011 och därefter vid särskilda fastighetstaxeringar till och med 2013.

text: På Skatteverkets vägnar

text: MAGDALENA ANDERSSON Gunilla Hedwall (Rättsavdelningen, enhet 2)

text: Bilaga 1

text: Kostnadsklasspoäng för olika kostnadsklasser samt indelning av kostnads- och kvalitetsfaktorer Kostnadsklass Kostnadsklasspoäng 1 (8)-12 2 13-17 3 18-22 4 23-27 5 28-32 6 33-37 7 38-42 8 43-47 9 48-(52)

text: Föryngrings- och röjningskostnader

text: Genom kostnadsklasspoängen för föryngrings- och röjningskostnader ska anges om kostnaderna är - mycket lägre - lägre - ungefär lika - högre - mycket högre än vad som är genomsnittligt inom värdeområdet.

text: Avverkningskostnader

text: Genom kostnadsklasspoängen för avverkningskostnader ska anges om kostnaderna är - mycket lägre - lägre - ungefär lika - högre - mycket högre än vad som är genomsnittligt inom värdeområdet.

text: Timmerutfall och kvalitet

text: Genom kostnadsklasspoängen för timmerutfall och kvalitet ska anges om timmerutfall och kvalitet är - högre - ungefär lika - lägre än vad som är genomsnittligt inom värdeområdet.

text: Terrängtransportkostnader

text: Kostnadsklasspoäng ska anges för olika terrängtransportavstånd. Avstånden ska anges i hela 100-tal meter.

text: Skogsbeskrivning

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län AB

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika Högre högre lägre Lägre lika Högre högre Högre lika Lägre 0 2 4 6 8 8 11 13 15 18 2 5 8

text: Kostnadsklasspoängen för terrängtransportkostnader

text: Avstånd i 100-tal meter: -1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11-15 16-20 21-25 26-30 31- Kostnadsklasspoäng 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 18 23 28 33 38

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län C

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län D

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika Högre högre lägre Lägre lika Högre högre Högre lika Lägre 0 2 4 6 8 8 10 13 16 18 2 5 8

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län E

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika Högre högre lägre Lägre lika Högre högre Högre lika Lägre 0 2 5 8 10 8 10 12 14 16 2 5 8

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län F

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika Högre högre lägre Lägre lika Högre högre Högre lika Lägre 0 2 4 6 8 9 11 13 15 17 2 5 8

text: Avstånd i 100-tal meter: -1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11-15 16-20 21-25 26-30 31- Kostnadsklasspoäng 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 19 24 29 34 39

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län G

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika Högre högre lägre Lägre lika Högre högre Högre lika Lägre 0 3 5 7 10 8 10 12 14 16 2 5 8

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län H

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län I

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika Högre högre lägre Lägre lika Högre högre Högre lika Lägre 0 3 6 9 12 8 10 12 14 16 2 5 8

text: Avstånd i 100-tal meter: -1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11-15 16-20 21-25 26-30 31- Kostnadsklasspoäng 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 17 22 27 32 37

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län M

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län N

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika Högre högre lägre Lägre lika Högre högre Högre lika Lägre 0 1 3 5 6 9 12 14 16 19 2 5 8

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län O

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län S

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län T

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika Högre högre lägre Lägre lika Högre högre Högre lika Lägre 0 3 5 7 10 7 10 12 14 17 2 5 8

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län U

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län W

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika Högre högre lägre Lägre lika Högre högre Högre lika Lägre 0 2 5 8 10 6 9 11 13 16 2 5 8

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län X

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika Högre högre lägre Lägre lika Högre högre Högre lika Lägre 0 2 4 6 8 7 10 12 14 17 2 5 8

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län Y

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län Z

text: Avstånd i 100-tal meter: -1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11-15 16-20 21-25 26-30 31- Kostnadsklasspoäng 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 13 18 23 28 33

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län AC

text: Kostnadsklasspoängen för samtliga värdeområden i län BD

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika Högre högre lägre Lägre lika Högre högre Högre lika Lägre 0 3 5 7 10 9 11 13 15 17 2 5 8

text: Genomsnittlig kostnadsklass för samtliga värdeområden

text: Län Värdeområden Kostnadsklass

text: Samtliga utom Z, Samtliga 5 AC och BD Z 2304, 2308-12, 2314, 2317-20, 2323 och 4 2325-26 2302-03, 2305-06, 2315-16, 2322, 2324 5 och 2327-28 2301, 2307, 2313 och 2321 6 AC 2405-06, 2410-13 och 2417-21 4 2401, 2403-04, 2408-09, 2415-16, 5 2407 och 2414 6 2402 7 BD 2503-04, 2508-17 och 2519-20 5 2507 och 2518 6 2502 och 2506 7 2501 och 2505 8

text: Bilaga 4

text: Klassindelning av värdefaktorn beskaffenhet för ekonomibyggnader

text: Byggnads- Beskaffen- Beskrivning kategoriklass hetsklass 11. Djurstall, logar, 1 Byggnad med påtagligt bättre lador, maskinhallar, utformning och skick än vad som gårdsverkstäder, är normalt för äldre byggnader. lagerhus för potatis, 2 Byggnad med godtagbar utformträdgårdsprodukter, ning och godtagbart skick för äldre foder eller andra byggnader. förnödenheter och 3 Byggnad med påtagligt sämre utliknande byggnader formning och skick än som är normed värdeår före malt för äldre byggnader. 1980 21. Djurstall för 1 Byggnad med god utformning för mjölkkor, värdeår modern mjölkproduktion och i gott 1980- skick. 2 Byggnad med godtagbar utformning för modern mjölkproduktion och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för mjölkproduktion samt byggnad i mindre gott skick. 22. Djurstall för 1 Byggnad med god utformning för slakt- och ungnöt, modern köttdjursproduktion och i värdeår 1980- gott skick. 2 Byggnad med godtagbar utformning för modern köttdjursproduktion och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för köttdjursproduktion samt byggnad i mindre gott skick. 23. Djurstall för 1 Byggnad med god utformning för grisar, värdeår modern grisproduktion och i gott 1980- skick. 2 Byggnad med godtagbar utformning för modern grisproduktion och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för grisproduktion samt byggnad i mindre gott skick.

text: 24. Djurstall för 1 Byggnad med god utformning för värphöns, värdeår modern äggproduktion och i gott 1980- skick. 2 Byggnad med godtagbar utformning för modern äggproduktion och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för äggproduktion samt byggnad i mindre gott skick. 25. Djurstall för 1 Byggnad med god utformning för får, getter och modern mjölkproduktion med strutsar, värdeår mejeri och i gott skick. 1980- 2 Byggnad med godtagbar utformning för modern mjölkproduktion med mejeri och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för kött- och ullproduktion samt byggnad i mindre gott skick. 26. Djurstall för 1 Byggnad med god utformning för hästar, värdeår modern hästuppfödning eller häst- 1980- hållning och i gott skick. 2 Byggnad med godtagbar utformning för modern hästuppfödning eller hästhållning och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för hästuppfödning eller hästhållning samt byggnad i mindre gott skick. 27. Djurstall för Klassindelas ej. mink, räv och liknande, värdeår 1980- 28. Djurstall för 1 Byggnad med god utformning för slaktkycklingar modern köttproduktion och i gott och kalkoner, skick. värdeår 1980- 2 Byggnad med godtagbar utformning för modern köttproduktion och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för köttproduktion samt byggnad i mindre gott skick.

text: 31. Loge, lada och 1 Byggnad med god utformning för liknande, värdeår modernt lantbruk och i gott skick. 1980- 2 Byggnad med godtagbar utformning för modernt lantbruk och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för lantbruk samt byggnad i mindre gott skick. 32. Maskinhall, 1 Byggnad med god utformning för gårdsverkstad och modernt lantbruk med värmeisoliknande, värdeår lerad gårdsverkstad och i gott skick. 1980- 2 Byggnad med godtagbar utformning för modernt lantbruk och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för lantbruk samt byggnad i mindre gott skick. 33. Gårdslager för 1 Byggnad med god utformning för potatis, trädgårds- modernt lantbruk och i gott skick. produkter, foder eller 2 Byggnad med godtagbar utformandra förnödenheter ning för modernt lantbruk och i och liknande, värdeår godtagbart skick. 1980- 3 Byggnad med enklare utformning för lantbruk samt byggnad i mindre gott skick. 42. Spannmålslager 1 Spannmålslager i särskild byggnad med såväl tork som lagringsfickor med god utformning för modern spannmålshantering i gott skick. 2 Spannmålslager inrymt i loge, lada eller liknande, med såväl tork som lagringsfickor med godtagbar utformning för modern spannmålshantering och i godtagbart skick. 3 Enklare spannmålslager inrymt i loge, lada eller liknande samt spannmålslager i mindre gott skick.

text: 44. Ensilagesilo 1 Ensilagesilo med god utformning för modernt lantbruk och i gott skick. 2 Ensilagesilo med godtagbar utformning för modernt lantbruk och i godtagbart skick. 3 Ensilagesilo i mindre gott skick samt övriga enklare anläggningar. 51. Växthus, typ 1 Friliggande växthus med god utfriliggande formning för modern växtodling och i gott skick. 2 Friliggande växthus med godtagbar utformning för modern växtodling och i godtagbart skick. 3 Friliggande växthus med enklare utformning för växtodling och i mindre gott skick. 52. Växthus, typ 1 Blockhus med god utformning för blockhus modern växtodling och i gott skick. 2 Blockhus med godtagbar utformning för modern växtodling och i godtagbart skick. 3 Blockhus med enklare utformning för växtodling och i mindre gott skick. 53. Enklare 1 Enklare växthus med god utformväxthus ning för modern växtodling och i gott skick. 2 Enklare växthus med godtagbar utformning för modern växtodling och i godtagbart skick. 3 Enklare växthus med enklare utformning för växtodling och i mindre gott skick. 60. Övriga ekono- Klassindelas ej. mibyggnader


title: Skatteverkets föreskrifter om allmänna taxeringsregler vid allmän och särskild fastighetstaxering 2011

text: Varje byggnadskropp ska anses som en byggnad, om inte annat anges i andra stycket. Är en byggnadskropp uppdelad genom vertikalt genomgående väggar i två eller flera självständigt fungerande enheter, ska varje del av byggnadskroppen indelas som en särskild byggnad. Ligger byggnadskroppen på flera fastigheter, ska byggnadskroppen indelas i särskilda byggnader i enlighet med fastighetsindelningen. Gemensamma vinds- eller källarutrymmen utgör inte hinder för en sådan indelning som sägs i andra stycket. Byggnadskropp som genom vertikalt genomgående väggar är uppdelad i delar med två bostadslägenheter i varje del, ska dock indelas som en byggnad (hyreshus) om byggnadskroppen ligger på en fastighet.

text: Byggnad under uppförande

type: rubrik

text: En byggnad ska anses vara under uppförande intill dess att den till övervägande del kunnat tas i bruk i sin slutliga utformning och därmed för sitt blivande ändamål. En byggnad som används för kommersiellt bruk ska anses ha tagits i bruk vid den tidpunkt då förutsättningar finns för byggnadens ägare att till övervägande del tillgodogöra sig avkastning från den nyuppförda byggnaden.

text: Omräkningsfaktorer för byggnad under uppförande

text: Omräkningsfaktorn för byggnad under uppförande ska för hela riket bestämmas så som anges i tabellen. Byggnadsvärdet för byggnad under uppförande får dock aldrig överstiga det byggnadsvärde som skulle ha åsatts byggnaden om denna taxerats i färdigt skick.

text: Beträffande förenklad och särskild fastighetstaxering 2010, se

text: SKVFS 2009:18

text: År För FFT 09 För FFT 10 För AFT 11 2007 0,5 2008 0,45 0,5 2009 0,45 0,5 0,5 2010 0,45 0,5 0,5

text: Avrundning av värdefaktorer

text: Då storleken av en värdefaktor ska anges med föreskriven noggrannhet, ska matematisk avrundning enligt Svensk Standard 14141 regel A tillämpas, om inte annat anges särskilt. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2010 och tillämpas vid allmän och särskild fastighetstaxering 2011.

text: På Skatteverkets vägnar

text: MAGDALENA ANDERSSON Gunilla Hedwall (Rättsavdelningen, enhet 2)

type: foreskrift


title: Skatteverkets föreskrifter om förberedelsearbetet inför 2012 års förenklade fastighetstaxering av småhusenheter

text: I denna föreskrift avses med riktvärdekarta; en karta (kartbild) på vilken gränserna mellan värdeområden för en eller flera typer av värderingsenheter har angetts samt de riktvärdeangivelser och de förutsättningar som enligt tillhörande förteckning ska gälla inom respektive värdeområde, riktvärdekarta S; riktvärdekarta för småhus och tomtmark till småhus ingående i småhusenhet, SV-tabell; tabell för beräkning av ett småhus relativa värde utifrån dess storlek och standard, SO-tabell; tabell för åldersinverkan för småhus, FV-tabell; tabell för värdeinverkan avseende värdefaktorn fastighetsrättsliga förhållanden och värdeordning, FB-tabell; tabell över belägenhetsfaktorer för strandklasser, normhus; ett sådant småhus som anges i

text: 8 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen

text: , tomtvärdetabell; tabell över taxeringsvärden för normtomter avseende dels friliggande småhus, dels radhus, normaltomt; en sådan tomt som anges i

text: 1 kap. 3 § fastighetstaxeringsförordningen

text: , permanenthus; småhus som är inrättat för boende året om, fritidshus; småhus inrättat för fritidsboende, värdenivå; sådan uppgift som enligt

text: 7 kap. 3 § fastighetstaxeringslagen

text: erfordras inom varje värdeområde för att bestämma riktvärde, taxeringsvärdenivå; 75 procent av en taxeringsenhets marknadsvärde (jfr.

text: 5 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen

text: ), Övriga begrepp som används i denna föreskrift har samma innebörd som i

text: fastighetstaxeringslagen

text: Värdeområde

text: Om det förutsätts något annat än genomsnittliga förhållanden för en värdefaktor inom ett värdeområde ska det anges på riktvärdekartan.

text: Det får inte ingå delområden med så skilda värdenivåer i ett värdeområde att olika riktvärdeangivelser kan anges för delområdena.

text: Riktvärdekartor

text: Riktvärdekarta för småhus och tomtmark till småhus vid särskild fastighetstaxering 2011 ska ligga till grund för indelningen i värdeområden.

text: Av riktvärdekarta S ska framgå Skatteverkets beslut avseende - indelningen i värdeområden för småhus och tomtmark till småhus, - riktvärdeangivelserna och de förutsättningar som gäller för beräkning av riktvärden för småhus, och - riktvärdeangivelserna och de förutsättningar som gäller för beräkning av riktvärden för tomtmark. Ett värdeområde för småhus och tomtmark till småhus får inte omfatta mer än ett län eller del av ett län. Normalt ska ett värdeområde inte omfatta mer än en kommun. Ett värdeområde för småhus får endast omfatta ett värdeområde för tomtmark.

text: För varje värdeområde för småhus ska anges en riktvärdeangivelse. Riktvärdeangivelsen ska avse en värderingsenhet, bestående av ett normhus. För de tre klasserna av värdefaktorn ”byggnadskategori” – friliggande hus, kedjehus m.m. och radhus – ska riktvärdeangivelse för småhus innefatta uppgifter om dels vilken värdenivå (S-nivåfaktor) och dels vilken tabell för åldersinverkan (SO-tabell) som ska gälla inom varje värdeområde.

text: Riktvärdeangivelse för tomtmark ingående i småhusenhet ska anges för varje värdeområde för tomtmark och avse en normaltomt. För de tre klasserna av värdefaktorn ”typ av bebyggelse” – tomtmark för friliggande hus, för kedjehus m.m. samt för radhus – ska riktvärdeangivelse för tomtmark inom ett värdeområde innehålla uppgift om - normaltomtens storlek i kvadratmeter, - normaltomtens värde i kronor, - korrektionsbelopp i kronor per kvadratmeter vid avvikelse från normaltomtens storlek, - belägenhetsfaktorer för belägenhetsklasserna 1 och 2, - VA-klass för normaltomten, och - korrektionsbelopp i kr per VA-klass vid avvikelse från normaltomtens VA-klass. Beloppet ska anges i hela 2 000-tal kr. Om vägledande fastighetsförsäljningar på orten saknas ska normaltomtens riktvärdeangivelse anges med ledning av tomtvärdetabell enligt

text: 1 kap. 35 b § fastighetstaxeringsförordningen

text: Underlag för riktvärdeangivelser

text: I första hand ska köpeskillingar för representativa överlåtelser under 2010 läggas till grund för nivåbestämningen av 2010 års

text: marknadsvärdenivå. I andra hand ska representativa köpeskillingar under 2009 användas och därefter representativa köpeskillingar under 2008.

text: Av 1 A kap 3 § p. 7

text: fastighetstaxeringsförordningen

text: framgår att bl.a. överlåtelser med extremt förhållande mellan köpeskilling eller likvid och taxeringsvärde ska gallras bort. Med extremt förhållande ska härvid avses att förhållandet mellan köpeskilling eller likvid och taxeringsvärde ligger utanför intervallet 0,5-5,0.

text: Vid bestämmande av prisutvecklingsfaktorer så att köpeskillingarna motsvarar 2010 års marknadsvärdenivå, ska faktorerna differentieras om prisutvecklingen har varit väsentligt olika för skilda regioner eller för olika slags egendom. För viktning av överlåtelser gjorda under åren 2008-2010 ska, vid beräkning av 2010 års marknadsvärdenivå, följande koefficienter användas: - 2008; 0,6, - 2009; 0,8, och - 2010; 1,0.

text: Provvärdering

text: Provvärderingen ska göras med utgångspunkt från de förslag till riktvärdekartor som Lantmäteriet ska lämna enligt 16 § denna föreskrift. Sådana representativa överlåtelser som kvarstår efter granskning och gallring i enlighet med 1 A kap.

text: fastighetstaxeringsförordningen

text: ska ligga till grund för provvärderingen. Vid sådan kvalitetssäkring som anges i

text: 14 §§

text: (kontrollvärdering) ska dock köp av obebyggd tomtmark och köp avseende fastigheter bestående av tre eller flera värderingsenheter undantas. Köp av obebyggd tomtmark ska utvärderas särskilt. En analys av de tillämpade prisutvecklingsfaktorerna ska göras. Härvid ska taxeringsvärdenivåer och spridning anges för 2008, 2009 och 2010. Då ett antal värdeområden tillsammans ska bilda ett provvärderingsområde, på sätt som förutsätts i

text: 5 kap.

text: 5a §

text: fastighetstaxeringslagen

text: och i förarbetena, ska detta framgå av en beskrivning på riktvärdekartan. Varje provvärderingsområde ska ha ett särskilt nummer.

text: Dokumentation m.m.

text: Provvärderingen ska avslutas med en kvalitetssäkring (kontrollvärdering). Denna ska avse bebyggda småhusenheter, fördelade på åtta olika grupper, a - h. Med grupp a avses enheter med belägenhetsfaktor större än 1,0. Med grupp b avses enheter med friliggande hus, kedjehus och radhus. Med grupp c avses enheter uppdelade på fyra olika åldersgrupper Med grupp d avses enheter uppdelade på tre olika standardgrupper.

text: Med grupp e avses enheter uppdelade på fyra olika storleksgrupper. Med grupp f avses småhus inrättade som permanenthus. Med grupp g avses småhus inrättade som fritidshus. Med grupp h avses värdeområden med en taxeringsvärdenivå (T/K) som överstiger 0,8 och grundar sig på minst fem överlåtelser.

text: Förteckningar över de provvärderingsobjekt som legat till grund för kvalitetssäkringen (kontrollvärderingen) ska bifogas redovisningen av denna. Förteckningarna ska även innehålla uppgifter om vilka representativa överlåtelser som inte har utnyttjats samt skälet till att de inte har utnyttjats. Förteckningarna ska upprättas per kommun och innehålla: - fastighetsbeteckning, - överlåtelsedatum, - köpeskilling, justerad köpeskilling, prisutvecklingsfaktor, korrigerad köpeskilling och koefficient för viktning av köpet, - klassindelningsdata för värderingsenheterna, -värden för värderingsenheterna, delvärden och taxeringsvärden enligt föreslagna riktvärdeangivelser och - uppskattat taxeringsvärde dividerat med korrigerad köpeskilling (T/K). För varje värdeområde eller grupp av värdeområden ska dessutom genomsnittligt T/K redovisas. Om ett värdeområde även omfattar ett delområde av en annan kommun än den aktuella, en enklav, ska köp inom delområdet redovisas tillsammans med detta värdeområde.

text: Förteckning över gallrade överlåtelser ska upprättas per kommun och av denna ska framgå till vilket värdeområde varje småhusenhet hör. Grunderna för bortgallring ska anges i varje enskilt fall utifrån följande gallringskoder;

text: TR Transportköp EX Tvångsförvärv X Vissa exekutiva förvärv S Släktköp IG Annan intressegemenskap LV Köp av egendom med lågt taxeringsvärde LK Köp eller fastighetsreglering av egendom med lågt pris eller låg likvid IA Köp av ideell andel, om andelen understiger 50 %, såvida inte samtidigt försålts andelar uppgående till minst 50 % AE Köpeskillingen kan inte justeras i den omfattning som erfordras TS Taxeringsvärde för den försålda egendomen kan inte bestämmas AP Extrem relation mellan köpeskilling och taxeringsvärde

text: och värdetabeller

text: Lantmäteriet ska till Skatteverket lämna preliminära förslag till värderingsmetoder, klassindelning av värdefaktorer och värdetabeller för småhusenheter. Till grund för förslagen ska ligga det som anges i 1–14 §§ Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2008:4

text: ) om värderingen av småhusenheter vid 2009 och senare års fastighetstaxeringar. Om inte annat anges särskilt ska Lantmäteriets förslag lämnas till Skatteverket vid följande tidpunkter: - förslag till ändringar i

text: fastighetstaxeringsförordningen

text: senast den 15 december 2010, - förslag till SV-tabeller, SO-tabeller, FV-tabeller, tabell över belägenhetsfaktorer och tomtvärdetabellen senast den 15 december 2010, - övriga förslag som berör Skatteverkets föreskrifter och allmänna råd om taxeringen och värdesättningen senast den 1 mars 2011.

text: Tidplan

text: Lantmäteriet ska senast den 15 februari 2011 till Skatteverket lämna ett preliminärt förslag till riktvärdekartor för småhus och tomtmark till småhus (första ansatsen). Detta sker genom att tillgängliggöra uppgifterna i Lantmäteriets provvärderingssystem.

text: Lantmäteriet ska senast den 7 februari 2011 till Skatteverket lämna ett preliminärt förslag till prisutvecklingsfaktorer och senast den 1 mars 2011 lämna slutligt förslag till prisutvecklingsfaktorer.

text: Lantmäteriet ska senast den 1 mars 2011 till Skatteverket lämna preliminärt förslag på värden till de tabeller som avses i -

text: 1 kap. 6 § fastighetstaxeringsförordningen

text: (SV-tabell, SO-tabell S och FV-tabell S) - 1 kap. 35a §

text: fastighetstaxeringsförordningen

text: (FB-tabell) -

text: 1 kap.

text: 35b §

text: fastighetstaxeringsförordningen

text: (tomtvärdetabell)

text: Lantmäteriet ska senast den 22 februari 2011 tillhandahålla Skatteverket de vid denna tidpunkt kända representativa överlåtelser av småhus och tomtmark som föreslås som provvärderingsobjekt genom att tillgängliggöra dem i Lantmäteriets provvärderingssystem. Vid samma tidpunkt ska Lantmäteriet även lämna en förteckning över de överlåtelser som inte har ansetts som representativa. Skatteverket ska senast den 4 mars 2011 till Lantmäteriet lämna uppgift om vilka representativa överlåtelser som ska ligga till grund för provvärderingen.

text: Lantmäteriet ska senast den 16 maj 2011 för varje småhusenhet lämna uppgift till Skatteverket om till vilket värdeområde småhus och tomtmark till småhus hör.

text: Lantmäteriet ska senast den 16 maj 2011 till Skatteverket lämna slutligt förslag på värden till sådana tabeller som avses i 15 § denna föreskrift.

text: Senast den 16 maj 2011 ska Lantmäteriet till Skatteverket, för varje värdeområde, lämna slutligt förslag till riktvärdeangivelser samt vilka förutsättningar som ska gälla för varje värdeområde. Förslaget ska beakta de ändringar som Skatteverket bestämt efter företagen provvärdering. Till förslaget ska fogas dels resultatet av provvärderingen vilken har verifierats genom kvalitetssäkring (kontrollvärdering) och dels redovisning av tillämpade provvärderingsområden och beräkningar som visar de genomsnittliga taxeringsvärdenivåer som förslaget leder till. Redovisningen av kvalitetssäkringen ska utföras och ske på sätt som framgår av 11-14 §§ denna föreskrift.

text: Övrigt

text: Inför den förenklade fastighetstaxeringen 2012 av småhusenheter ska sådana referensgrupper som anges i

text: 19 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen

text: bestå av tio av de förtroendevalda ledamöterna i skattenämnden. I de fall antalet ledamöter i en skattenämnd är lägre än tio ska samtliga ledamöter ingå i referensgruppen. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 oktober 2010 och tillämpas vid förberedelsearbetet inför 2012 års förenklade fastighetstaxering av småhusenheter.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Gunilla Hedwall (Rättsavdelningen, enhet 2)


title: Skatteverkets föreskrifter om basränta enligt skattebetalningslagen

text: Skatteverkets författningssamling

text: ISSN 1652-1420

text: skattebetalningslagen

text: ; Skattebetalning

text: Utkom från trycket beslutade den 20 januari 2011. den 26 januari 2011

text: Skatteverket fastställer med stöd av

text: 56 § skattebetalningsförordningen (1997:750)

text: basräntan enligt

text: 19 kap. 3 § skattebetalningslagen (1997:483)

text: till 2 procent. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2011. Genom föreskrifterna upphävs Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2010:19

text: ) om basränta enligt

text: skattebetalningslagen

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Stina Ögren (Rättsavdelningen, enhet 1 )


title: Skatteverkets föreskrifter om den genomsnittliga produktionsutgiften för djur i jordbruk

text: Regler om värdering av djur i jordbruk finns i

text: 17 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: . I dessa föreskrifter finns kompletterande bestämmelser om den genomsnittliga produktionsutgiften för djur i jordbruk . I de angivna beloppen ingår inte mervärdesskatt.

text: Hästar

text: Den genomsnittliga produktionsutgiften för hästar ska bestämmas till lägst följande värden per styck. Denna paragraf gäller inte för tävlings- och ridhästar.

text: Draghästar

text: Åldersklass kr

text: Yngre hästar (4-15 år) 24 700 Äldre hästar (över 15 år) 24 700

text: Unghästar

text: Åldersklass kr

text: Föl 7 800 Ettåring 12 600 Tvååring 20 500 Treåring 26 200

text: Beträffande nettoförsäljningsvärden för djur i jordbruk se SKV A 2011:29

text: Den genomsnittliga produktionsutgiften för mjölkkor ska bestämmas till lägst följande värden per styck.

text: Levande vikt kr

text: 400 8 200 500 8 600 600 9 000 700 9 400

text: Den genomsnittliga produktionsutgiften för dikor och amkor ska bestämmas till lägst följande värden per styck.

text: Levande vikt, kg kr

text: 400 8 200 500 8 600 600 9 000 700 9 400

text: Den genomsnittliga produktionsutgiften för ungnöt (kvigor och kvigkalvar) ska bestämmas till lägst följande värden per styck.

text: Åldersklass kr

text: Under 1 år 3 900 1-2 år 6 300 Över 2 år 8 600

text: Den genomsnittliga produktionsutgiften för gödnöt ska bestämmas till lägst 16 kr per kilo levande vikt.

text: Svin

text: Den genomsnittliga produktionsutgiften för galtar och suggor (gyltor) som utgör avelssvin ska bestämmas till lägst 2 200 kr per styck.

text: Den genomsnittliga produktionsutgiften för smågrisar och gödsvin ska bestämmas till lägst följande värden per styck.

text: Åldersklass kr

text: Smågrisar yngre än 2 månader 430 Gödsvin 2-4 månader 570 Gödsvin 4-6 månader 770 Gödsvin äldre än 6 månader 950

text: Får

text: Den genomsnittliga produktionsutgiften för får (baggar och tackor) ska bestämmas till lägst följande värden per styck.

text: Levande vikt, kg kr

text: 30 470 50 480 70 490 90 500 ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2012 och tillämpas vid 2012 års taxering.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Tomas Algotsson (Rättsavdelningen, enhet 3)


title: Skatteverkets föreskrifter om den genomsnittliga produktionsutgiften för djur i renskötsel

text: Regler om värdering av djur i jordbruk och renskötsel finns i

text: 17 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: . I dessa föreskrifter finns kompletterande bestämmelser om den genomsnittliga produktionsutgiften för djur i renskötsel. I de angivna beloppen ingår inte mervärdesskatt.

text: Renar

text: Den genomsnittliga produktionsutgiften för renar ska bestämmas till lägst följande värden per styck − 665 kr för renkalv − 1 068 kr för vuxen honren − 1 418 kr för vuxen hanren. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2012 och tillämpas vid 2012 års taxering.

text: På Skatteverkets vägnar


title: Skatteverkets föreskrifter om genomsnittspriset i Sverige för en normal lunch att tillämpas vid beräkning av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter för beskattningsåret 2012 och vid 2013 års taxering

text: En fri måltid om dagen lunch eller middag 80 kr frukost 40 kr

text: Helt fri kost (minst tre måltider) 200 kr ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2012 och tillämpas vid beräkning av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter för beskattningsåret 2012 och vid 2013 års taxering.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Urban Strömberg (Rättsavdelningen, enhet 2)

text: Beträffande beskattningsåret 2011 och 2012 års taxering, se

text: SKVFS 2010:12


title: Skatteverkets föreskrifter om värdet av förmån av annan bostad här i landet än semesterbostad att tillämpas vid beräkning av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter för beskattningsåret 2012

text: Område Bostadsförmånsvärdet beräknat per kvadratmeter bostadsyta i

text: kr/månad kr/år

text: Stor-Stockholm 90 1077

text: Stor-Göteborg 84 1007

text: Kommuner i övrigt med mer än 75 000 invånare 80 955

text: Övriga kommuner 73 873

text: Bostad belägen utanför Stor- Stockholm, Stor-Göteborg samt utanför annan tätort och dess närområde 66 786

text: Beträffande beskattningsåret 2011, se

text: SKVFS 2010:13

text: ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2012 och tillämpas vid beräkning av skatteavdrag och arbetsgivaravgifter för beskattningsåret 2012.

text: På Skatteverkets vägnar


title: Skatteverkets föreskrifter om särskilda skattetabeller för beräkning av skatteavdrag från sjukpenning m.m. för beskattningsåret 2012

text: De särskilda skattetabeller som avses i

text: 11 kap. 18 §

text: och

text: 12 kap. 4 §

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: för beräkning av skatteavdrag från sjukpenning m.m. fastställs för beskattningsåret 2012 på sätt som framgår av bilaga 1 och bilaga 2. Bilaga 1 avser skattskyldiga med ordinärt grundavdrag och bilaga 2 skattskyldiga med förhöjt grundavdrag.

text: Skattetabellerna ska tillämpas för beräkning av skatteavdrag från sjukpenning och annan ersättning som avses i

text: 11 kap. 24 §

text: 30 § första stycket

text: eller

text: 31 §

text: eller

text: 15 kap. 8 §

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Skattetabellerna ska inte tillämpas för beräkning av skatteavdrag från sådant vårdbidrag som avses i

text: 22 kap.

text: socialförsäkringsbalken

text: . ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2012 och tillämpas för beskattningsåret 2012.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Urban Strömberg (Rättsavdelningen enhet 2)

text: Beträffande beskattningsår 2011, se

text: SKVFS 2010:14


title: Skatteverkets föreskrifter om särskilda skattetabeller för sjömän för beräkning av skatteavdrag för beskattningsåret 2012

text: De särskilda skattetabeller för sjömän som avses i

text: 11 kap. 19 §

text: och

text: 12 kap. 5 §

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: fastställs för beskattningsåret 2012 på sätt som framgår av bilagan. Skattetabellerna ska tillämpas för beräkning av skatteavdrag från sådan sjöinkomst som avses i

text: 64 kap.

text: och

text: 4 §§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Kolumn 1 i skattetabellerna ska tillämpas vid beräkning av skatteavdrag från inkomster som utgör underlag för allmän pensionsavgift enligt lagen (

text: ) om allmän pensionsavgift samt underlag för sådant jobbskatteavdrag som avses i

text: 67 kap. 7 § inkomstskattelagen

text: Kolumn 2 i skattetabellerna ska tillämpas vid beräkning av skatteavdrag från inkomster som utgör underlag för allmän pensionsavgift enligt lagen om allmän pensionsavgift samt underlag för sådant jobbskatteavdrag som avses i

text: 67 kap. 8 § inkomstskattelagen

text: Kolumn 3 i skattetabellerna ska tillämpas vid beräkning av skatteavdrag från inkomster som inte utgör underlag för allmän pensionsavgift enligt lagen om allmän pensionsavgift men som utgör underlag för sådant jobbskatteavdrag som avses i

text: 67 kap. 8 § inkomstskattelagen

text: På Skatteverkets vägnar

text: Beträffande beskattningsår 2011, se

text: SKVFS 2010:15


title: Skatteverkets föreskrifter om skatteavdrag från sjöinkomst som utgör engångsbelopp för beskattningsåret 2012

text: Skatteavdrag ska, för beskattningsåret 2012, göras enligt 2 och 3 §§ från sjöinkomst som avses i

text: 64 kap.

text: och

text: 4 §§

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: , när sjöinkomsten utgör sådan ersättning som avses i

text: 11 kap. 19 §

text: och

text: 12 kap. 6 §

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: och betalas ut tillsammans med mottagarens huvudinkomst.

text: För ersättning som avser anställning på fartyg som huvudsakligen går i närfart ska skatteavdrag göras enligt följande.

text: Årslön i kr Skatteavdrag i % av lägst högst engångsbelopp 0 - 18 699 0 18 700 - 164 700 10 164 701 - 343 000 30 343 001 - 449 000 33 449 001 - 622 200 53 622 201 - 58

text: För ersättning som avser anställning på fartyg som huvudsakligen går i fjärrfart ska skatteavdrag göras enligt följande.

text: Årslön i kr Skatteavdrag i % av lägst högst engångsbelopp 0 - 18 699 0 18 700 - 189 000 10 189 001 - 344 000 30 344 001 - 450 000 33 450 001 - 623 600 53 623 601 - 58

text: Beträffande beskattningsår 2011, se

text: SKVFS 2010:16

text: ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2012 och tillämpas för beskattningsåret 2012.

text: På Skatteverkets vägnar


title: Skatteverkets föreskrifter om skatteavdrag från engångsbelopp för beskattningsåret 2012

text: Skatteavdrag från ersättning, som avses i

text: 11 kap. 17 §

text: och

text: 12 kap. 6 §

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: och som betalas ut tillsammans med ersättning som utgör mottagarens huvudinkomst, ska för beskattningsåret 2012 göras enligt 2 och 3 §§.

text: När huvudinkomsten utgör underlag för jobbskatteavdrag enligt

text: 67 kap.

text: inkomstskattelagen (1999:1229)

text: ska skatteavdrag från engångsbelopp göras enligt följande.

text: Årslön i kr Skatteavdrag i % av lägst högst engångsbelopp 0 - 18 699 0 18 700 - 58 600 10 58 601 - 119 600 23 119 601 - 308 000 30 308 001 - 414 000 33 414 001 - 587 100 53 587 101 - 58

text: När huvudinkomsten inte utgör underlag för jobbskatteavdrag enligt

text: 67 kap.

text: inkomstskattelagen

text: Beträffande beskattningsår 2011, se

text: SKVFS 2010:17

text: Årslön i kr Skatteavdrag i % av lägst högst engångsbelopp 0 - 43 100 0 43 101 - 169 400 30 169 401 - 211 200 33 211 201 - 436 800 36 436 801 - 537 200 57 537 201 - 600 700 53 600 701 - 58 ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2012 och tillämpas för beskattningsåret 2012.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Urban Strömberg (Rättsavdelningen, enhet 2)


title: Skatteverkets föreskrifter om allmänna skattetabeller för beräkning av skatteavdrag för beskattningsåret 2012

text: De allmänna skattetabeller som avses i

text: 11 kap. 17 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: för beräkning av skatteavdrag fastställs för beskattningsåret 2012 på sätt som framgår av bilagan. Skattetabellerna ska tillämpas vid beräkning av skatteavdrag från sådan ersättning för arbete som hänför sig till en bestämd tidsperiod och som betalas ut vid regelbundet återkommande tillfällen.

text: Kolumn 1 i skattetabellerna ska tillämpas vid beräkning av skatteavdrag från inkomster som utgör underlag för allmän pensionsavgift enligt lagen (

text: ) om allmän pensionsavgift samt underlag för sådant jobbskatteavdrag som avses i

text: 67 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229)

text: Kolumn 2 i skattetabellerna ska tillämpas vid beräkning av skatteavdrag från inkomster till den som är född 1946 eller tidigare och som inte utgör underlag för allmän pensionsavgift eller underlag för jobbskatteavdrag.

text: Kolumn 3 i skattetabellerna ska tillämpas vid beräkning av skatteavdrag från inkomster som utgör underlag för allmän pensionsavgift samt underlag för sådant jobbskatteavdrag som avses i

text: 67 kap. 8 § inkomstskattelagen

text: Kolumn 4 i skattetabellerna ska tillämpas vid beräkning av skatteavdrag för inkomster som inte utgör underlag för allmän pensionsavgift men som utgör underlag för sådant jobbskatteavdrag som avses i

text: 67 kap. 8 § inkomstskattelagen

text: Kolumn 5 i skattetabellerna ska tillämpas vid beräkning av skatteavdrag från inkomster som utgör underlag för allmän pensionsavgift men som inte utgör underlag för jobbskatteavdrag.

text: Kolumn 6 i skattetabellerna ska tillämpas vid beräkning av skatteavdrag från inkomster till den som är född 1947 eller senare och

text: Beträffande beskattningsår 2011, se

text: SKVFS 2010:18

text: Om en och samma utbetalare vid utbetalningstillfället betalar ut olika slag av ersättningar, som innebär att mer än en kolumn skulle vara tillämplig, gäller följande för bestämmande av skatteavdraget. Skatteavdrag ska göras från den sammanlagda ersättningen enligt den kolumn som gäller för det högsta beloppet av de olika ersättningsslagen. Om delbeloppen är lika stora görs skatteavdraget enligt den kolumn som medför högsta skatteavdraget. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2012 och tillämpas för beskattningsåret 2012.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Urban Strömberg (Rättsavdelning enhet 2)


title: Skatteverkets föreskrifter om ändring i Skatteverkets föreskrifter (SKVFS 2011:2) om fartyg på vilka de anställda ska få sjöinkomstavdrag och skattereduktion samt om vilket fartområde fartyget går i (klassificering) att tillämpas vid beräkning av sjöinkomstavdrag vid 2012 års taxering och av skattereduktion vid debitering av slutlig skatt enligt 2012 års taxering

text: Följande fartyg har klassificerats till fjärrfart

text: Ägare Postanstalt Fartyg Signal

text: - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Astina, Partred för Donsö Astina SHZA Atlantic Container Line Göteborg Atlantic Cartier SCKB AB Atlantic Container Line Göteborg Atlantic SKPE AB Companion - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Atlantic Container Line Göteborg Atlantic SKOZ AB Concert Atlantic Container Line Göteborg Atlantic SCKM AB Conveyor Baltic Bright, Partred för Göteborg Baltic Bright SIHZ - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Banco Popular Español Skärhamn Loke Viking SGUF S.A. Banco Popular Español Skärhamn Njord Viking SDZM S.A. Barkey Corporation N.V. Karlstad Alstern SIFC - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

text: Gute Bogser o Marin Lärbro Harding SHRC Service AB Göteborg Bunker AB Västra Ängön SIRG Frölunda Ishavet Rederi AB Partille Stockholm av SMYP Göteborg - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - MMT Group AB Västra Triad SMRJ Frölunda Naviera Telémaco A.I.E. Skärhamn Loke Viking SGUF Navigo, Partred för Donsö Navigo SCOA - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Norden, Partred för Donsö Norden SJQF Oljola AB Donsö Norden SJQF Origo Rederi AB Kungälv Origo SMYR - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Wall Roro AB Stockholm Aida SBLI Wallauto AB Stockholm Figaro SMIO Wallcargo AB Stockholm Carmen SMGW Wallcarrier AB Stockholm Manon SIWN

text: Följande fartyg har klassificerats till närfart

text: Ägare Postanstalt Fartyg Signal

text: - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Scandlines AB Helsingborg Trelleborg SIZM Seaspray Leasing Göteborg Stena SJLB Limited Scandinavica Stena Freighter AB Göteborg Stena Freighter SJRX - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 2011 och tillämpas vid beräkning av sjöinkomstavdrag vid 2012 års taxering och av skattereduktion vid debitering av slutlig skatt enligt 2012 års taxering.

text: På Skatteverkets vägnar


title: Skatteverkets föreskrifter om fartyg på vilka de anställda ska få sjöinkomstavdrag och skattereduktion samt om vilket fartområde fartyget går i (klassificering) att tillämpas vid beräkning av sjöinkomstavdrag vid 2012 års taxering och av skattereduktion vid debitering av slutlig skatt enligt 2012 års taxering

text: Följande fartyg har klassificerats till fjärrfart.

text: Ägare Postanstalt Fartyg Signal

text: ACL Bahamas Inc. Göteborg Atlantic Cartier SCKB ACL Shipowners Holding Göteborg Atlantic SCKM Inc. Conveyor Astina, Partred för Donsö Astina SHZA Atlantic Container Line Göteborg Atlantic SKPE AB Companion Atlantic Container Line Göteborg Atlantic SKUN AB Compass Atlantic Container Line Göteborg Atlantic SKOZ AB Concert Baltic Bright, Partred för Göteborg Baltic Bright SIHZ Baltic Container Shipping Skärhamn Transpaper SKEC (UK) Ltd Baltic Container Shipping Skärhamn Transpulp SKEI (UK) Ltd Baltic Container Shipping Skärhamn Transtimber SKHZ (UK) Ltd Baltic Offshore Rederi Kalmar Pleijel SMWY AB Banco Popular Español Skärhamn Loke Viking SGUF S.A. Barkey Corporation N.V. Karlstad Alstern SIFC Barkey Corporation N.V. Karlstad Sommen SLOM BB Sverige AB Göteborg Bruse SJMC Bit Okland, Partred för Skärhamn Bit Okland SLTQ Bit Viking, Partred för Skärhamn Bit Viking SGAB

text: Bitfjord, Partred för Skärhamn Bitfjord SHWY Bitflower, Partred för Skärhamn Bitflower SBJE Briggen Tre Kronor AB Stockholm Tre Kronor af SBDP Stockholm Bro Sincero, Partred för Donsö Bro Sincero SHPD Broström Tankers Sweden Göteborg Bro Deliverer SHVQ AB Broström Tankers Sweden Göteborg Bro Developer SHXZ AB Broström Tankers Sweden Göteborg Bro Distributor SHXN AB Broström Tankers Sweden Göteborg Bro Juno SJMQ AB BRP Shipping AB Västra Fox Luna SIJK Frölunda BRP Shipping AB Västra Fox Sunrise SBCD Frölunda Cove Shipping Ltd Skärhamn Obbola SEBR Credo AB Donsö Credo SFZY DFDS Seaways AB Göteborg Selandia SIZE Seaways DFDS Seaways AB Göteborg Tor Begonia SCDH DFDS Seaways AB Göteborg Tor Freesia SGCQ DFDS Seaways AB Göteborg Tor Magnolia SKZN Donsöshipping KB Donsö Excello SJMG Evinco, Partred för Donsö Evinco SFZX Fiducia Rederi AB Sölvesborg Sternö SLCU Fiskebäck Bunkrings AB Västra Fram SEXJ Frölunda Fjordtank Rederi AB Västra Fjord One SBZL Frölunda Frederi, Anna AB Göteborg Alcedo SBHD Frederi, Anna AB Göteborg Pandion SBHP Gute Bogser o Marin Lärbro Harding SHRC Service AB Ishavet Rederi AB Partille Stockholm av SMYP Göteborg Kiltank Rederi AB Donsö Charisma av SGMW Donsö Kirmar Shipping Ltd Skärhamn Östrand SECG Krabbeskärs Rederi AB Västra Onyx SKQT Frölunda Lady Ellen, Partred för Skärhamn Lady Ellen SKCL Longitude Shipping (UK) Skärhamn Transpine SFIR Ltd Longitude Shipping (UK) Skärhamn Transwood SJEI Ltd

text: Maersk Product Tankers Göteborg Bro Priority SHVG AB Maersk Product Tankers Göteborg Bro Provider SHUX AB Maersk Product Tankers Göteborg Maersk Carla SHUZ AB Manjoma Bravo AB Stockholm Rigoletto SFMN Manjoma Bravo AB Stockholm Traviata SFRZ Margita, Partred för Göteborg Margita SBPA MMT Group AB Västra Franklin SEIN Frölunda MMT Group AB Västra Icebeam SFKH Frölunda MMT Group AB Västra Triad SMRJ Frölunda Navigo, Partred för Donsö Navigo SCOA Norden, Partred för Donsö Norden SJQF Origo Rederi AB Kungälv Origo SMYR Ostanvik Shipping Ltd Skärhamn Östanvik SENK Prospero, Partred för Donsö Prospero SLZU Roro Helena KS Helsingborg Helena SCGL Roro I Mill AB Malmö Finnmill SCIO Roro II Pulp AB Malmö Finnpulp SCIK Sanaga Shipping Ltd Skärhamn Ortviken SECN Saturnus KS Donsö Saturnus SCDU Sirius Tankers AB Donsö Neptunus SCEM Sirius Tankers AB Donsö Nimbus SFZA Sjöfartsverket Norrköping Ale SBPQ Sjöfartsverket Norrköping Atle SBPR Sjöfartsverket Norrköping Frej SBPT Sjöfartsverket Norrköping Jacob Hägg SKOL Sjöfartsverket Norrköping Nils SLGC Strömcrona Sjöfartsverket Norrköping Oden SMLQ Sjöfartsverket Norrköping Ymer SDIA Stena Roro AB Göteborg Stena SCKZ Forecaster Stena Roro AB Göteborg Stena SBJP Forerunner Stena Roro AB Göteborg Stena Foreteller SHXQ Sunnanvik Shipping Ltd Skärhamn Sunnanvik SHAF Svensk Stockholm Sigyn SLGW Kärnbränslehantering AB Svenska Ostindiska Göteborg Götheborg SLOA Companiet AB Svitzer Sverige AB Västra Bonden SIVD Frölunda Sydfart AB Degerhamn Sydfart SFWE

text: Tamina Shipping AB Stillingön Tamina SIPT Thun Erik AB Lidköping Eken SBJI Thun Erik AB Lidköping Nordanhav SCKO Thun Erik AB Lidköping Nossan SBMF Tidan, Partred för Lidköping Tidan SBMG Torsö Rederi AB Göteborg Windena SHPX Trans Viking Icebreaking Skärhamn Balder Viking SLKA & Offshore AB Trans Viking Icebreaking Skärhamn Tor Viking II SLJT & Offshore AB Trans Viking Icebreaking Skärhamn Vidar Viking SLKD & Offshore AB Transatlantic Shipping AB Skärhamn Transfalcon SDNU Transatlantic Shipping AB Skärhamn Transfighter SBFC Transatlantic Shipping AB Skärhamn Transreel SLRP Tyrusland Ltd Stenungsund Tyrusland SGWE Uman Rederi AB Sölvesborg Hellevik SCQP Uman Rederi AB Sölvesborg Listerland SBDF Vargön Shipping AB Vänersborg Tango SDHJ Vargön Shipping AB Vänersborg Tinto SMVP Vargön Shipping AB Vänersborg Via SLDY Vargön Shipping AB Vänersborg Vidi SLBI Vargön Shipping AB Vänersborg Vina SDLF Vargön Shipping AB Vänersborg Vinga SJAN Veritas Tankers Rederi Donsö Astoria SKEP AB Veritas Tankers Rederi Donsö Astral SLHJ AB Vestanvik Shipping Ltd Skärhamn Västanvik SITA Vikingland Ltd Stenungsund Vikingland SGHL Vinga Safir AB Donsö Vinga Safir SCWJ Vingatank AB Donsö Vingatank SJMZ Wall Roro AB Stockholm Aida SBLI Wallcarrier AB Stockholm Manon SIWN Walleniusrederierna AB Stockholm Falstaff SLCO Walleniusrederierna AB Stockholm Isolde SLKB Walleniusrederierna AB Stockholm Tristan SKWI Walleniusrederierna AB Stockholm Turandot SGBA Wallfreight AB Stockholm Mignon SJCD Wallocean AB Stockholm Don Pasquale SFQG Wallroll AB Stockholm Otello SBLW Wallsea AB Stockholm Don Carlos SICN Wallship Rederi AB Stockholm Undine SHJC Wallsun AB Stockholm Fedora SLKU Walltime Rederi AB Stockholm Faust SLKQ Walltime Rederi AB Stockholm Fidelio SLKR Walltrade AB Stockholm Aniara SKJC Walltrade AB Stockholm Oberon SKJF

text: Weissfiord Shipping AB Umeå Finnforest SGKI Wilson Star, Partred för Skärhamn Wilson Star SKQJ Wisby Verity, Partred för Lidköping Wisby Verity SBJH Wisby Wave, Partred för Lidköping Wisby Wave SBYU Älva Rederi AB Stocksund Älva SDRG Älvtank Rederi AB Donsö Ramira SBKF Älvtank Rederi AB Donsö Ramona SFGZ Ängön, Partred för Västra Ängön SIRG Frölunda Öckerö Bunkerfrakt AB Öckerö Dana SIET Öckerö Bunkerfrakt AB Öckerö Gullmartank SIEV Öckerö Rederi AB Öckerö Gunilla SERW Ö.F. Östersjöfrakt AB Norrköping Karl-Erik SJFD Östanhav, Partred för Lidköping Östanhav SKHT

text: Följande fartyg har klassificerats till närfart.

text: Ägare Postanstalt Fartyg Signal

text: Birger Jarl Rederi AB Stockholm Birger Jarl SIAU Eckerö Rederiaktiebolag Mariehamn Birka Paradise SIJW Eckerö Rederiaktiebolag Mariehamn Eckerö SBJU Finnlines ABP Malmö Finneagle SKUH Finnlines ABP Malmö Finnfellow SBWA Finnlines ABP Malmö Finnpartner SKIH Finnlines ABP Malmö Finntrader SKIJ Finnlines Belgium N.V. Malmö Finnsailor SBHY Gotland Rederi AB Visby Gotland SGPI Gotland Rederi AB Visby Gotlandia SJLC Gotland Rederi AB Visby Gute SGON Gotland Rederi AB Visby Visby SGPH Gotlandia II, Partred för Visby Gotlandia II SKWR Orvelin Group AB Strömstad Mr Shoppy One SBVL Ropax I Clipper AB Malmö Finnclipper SFZO Ropax II Europalink AB Malmö Europalink SJNB Ropax III Nordlink AB Malmö Nordlink SJPW Ropax IV Arrow AB Malmö Finnarrow SMQE Scandlines AB Helsingborg Aurora af SCQX Helsingborg Scandlines AB Helsingborg Skåne SIEB Scandlines AB Helsingborg Stena Vision SKPZ Scandlines AB Helsingborg Trelleborg SIZM Stena Freighter AB Göteborg Stena Freighter SJRX Stena Holland B.V. Göteborg Stena SLDW Germanica III Stena Line Scandinavia Göteborg Stena Carisma SGFV AB

text: Stena Line Scandinavia Göteborg Stena Danica SKFH AB Stena Line Scandinavia Göteborg Stena SLYH AB Scandinavica Stena Line Scandinavia Göteborg Stena Scanrail SLBM AB Stena Rederi AB Göteborg Stena Nautica SGQU Stena Rederi AB Göteborg Stena Saga SLVH Stena Sessan Rederi AB Göteborg Stena SEAN Jutlandica Tallink Sealine Ltd Stockholm Galaxy SFZQ Tallinn Swedish Line Ltd Stockholm Sea Wind SDNE Tallinn Swedish Line Ltd Stockholm Silja Symphony SCGB TT-line AB Trelleborg Huckleberry SHLU Finn TT-line AB Trelleborg Nils Dacke SFVP TT-line AB Trelleborg Peter Pan SGUH Utö Rederi AB Utö Gotska Sandön SMXK Viking Line ABP Mariehamn Rosella SDEV Viking Line ABP Mariehamn Viking SEAI Cinderella Viking Line ABP Mariehamn Viking XPRS SBXN Westerbergs Grus AB Djurhamn Nordanvind SFWP ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 mars 2011 och tillämpas vid beräkning av sjöinkomstavdrag vid 2012 års taxering och av skattereduktion vid debitering av slutlig skatt enligt 2012 års taxering.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Urban Strömberg (Rättsavdelningen, enhet 4)


title: Skatteverkets föreskrifter om undantag under år 2012 för försäljning som registreras i terminalsystem

text: Från kravet på registrering i kassaregister enligt

text: 9 § lagen (2007:592)

text: om kassaregister m.m. medges undantag under år 2012 för försäljning som registreras i − Aktiebolaget Trav och Galopps terminalsystem − AB Svenska Spels terminalsystem − Ticnet AB:s terminalsystem. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2012.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Tomas Algotsson (Rättsavdelningen, enhet 3)


title: Skatteverkets föreskrifter om upphävande av Riksskatteverkets föreskrifter (RSFS 2002:33) om revision m.m.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Anders Bäck (Produktionsavdelningen, V3)


title: Skatteverkets föreskrifter om beräkning av betalningsmottagares utgifter i arbetet att tillämpas vid beräkning av arbetsgivaravgifter och skatteavdrag fr.o.m. beskattningsåret 2012

text: Under förutsättning att ersättningen från utbetalaren till viss del motsvarar utgifter i arbetet får utbetalaren för nedanstående yrkes– grupper göra avdrag för utgifter från utgiven bruttoersättning enligt vad som sägs i dessa föreskrifter.

text: Om utbetalaren har betalat ersättning för andra utgifter än traktaments- och resekostnadsersättning vid tjänsteresa eller på annat sätt slutligen stått för utgifterna i arbetet, ska ersättningen respektive värdet av utgiftstäckningen räknas av från avdraget för utgifter.

text: För skogskörare som håller med egen häst och eget fordon får avdrag för utgifter göras med 35 procent av ersättningen.

text: För skogshuggare som håller med egen motorsåg får avdrag för utgifter göras med 15 procent av ersättningen.

text: För hemarbetare hos industriföretag m.fl. som håller med egen maskin för sömnad och dylikt får avdrag för utgifter göras med 15 procent av ersättningen.

text: För fritidsombud hos försäkringsbolag får avdrag för utgifter göras med 30 procent av ersättningen.

text: För musiker och sångartister får avdrag för utgifter göras med 30 procent av ersättningen.

text: För försäljare inom gravvårdsbranschen får avdrag för utgifter göras med 15 procent av ersättningen.

text: Beträffande tidigare beskattningsår, se

text: SKVFS 2004:36

text: och

text: SKVFS 2005:29

text: ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2012 och tillämpas fr.o.m beskattningsår 2012.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Urban Strömberg (Rättsavdelningen, enhet 2)