fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2011:49) om införsel av sällskapsdjur och hund- och kattsperma samt hundar, katter och illrar avsedda för handel

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om införsel från Europeiska unionen (EU) och tredje land av sällskapsdjur såsom dessa definieras i

text: artikel 3 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 av den 12 juni 2013

text: om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 998/2003

text: . Förordningen

text: (EU) nr 576/2013

text: kompletteras av kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 577/2013

text: av den 28 juni 2013 om förlagan till identitetshandlingar för förflyttningar av hundar, katter och illrar utan kommersiellt syfte, utformning och språk för de förklaringar som visar att vissa villkor som fastställs i Europarlamentets och

text: rådets förordning (EU) nr 576/2013

text: uppfyllts . Dessa föreskrifter kompletterar nämnda EU-förordningar. Föreskrifterna innehåller även bestämmelser om införsel från EU och tredje land av hundar, katter och illrar avsedda för handel samt av hund- och kattsperma.

type: stycke

text: Jfr

text: rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992

text: (EGT L 268, 14.9.1992, Celex 31992L0065), senast ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/31/EU

text: (EUT L 178, 28.6.2013, s. 107–108, Celex 32013L0031). Jfr även

text: rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991

text: om fastställande av regler för hur veterinärkontroller ska organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven

text: och

text: (EGT L 268, 24.9.1991, s. 56, Celex 31991L0496), senast ändrat genom

text: rådets direktiv 2008/73/EG

text: (EUT L 219, 14.8.2008, s. 40, Celex 32008L0073). 2 EUT L 178, 28.6.2013, s. 1–26 (Celex 32013R0576). 3 EUT L 178, 28.6.2013, s. 109–148 (Celex 32013R0577).

text: Vid införsel av fler än fem fåglar, gnagare, kaniner (lagomorfer), amfibier och reptiler gäller bestämmelserna i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:24

text: ) om införsel av vissa djur samt sperma, ägg och embryon från vissa djur. Förutom bestämmelserna i dessa föreskrifter finns bestämmelser om handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter. (

text: SJVFS 2014:47

text: Definitioner

type: paragraf

text: Vid tillämpningen av dessa föreskrifter betyder auktoriserad person: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 576/2013

text: , direktinförsel: införsel till Sverige av varor eller produkter från tredje land då Sverige är det första land inom EU som tar emot, EU/EFTA-länder: länder som är medlemmar i EU eller i handelsunionen EFTA (European Free Trade Association), fåglar: alla arter utom de fjäderfän som anges i direktiv 09/158/EEG av den 30 november 2009 om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredjeland av fjäderfä och kläckningsägg , samt direktiv

text: av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.1 till direktiv 5

text: , förordnad veterinär: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 576/2013

text: , handelsdjur/djur avsedda för handel: hundar, katter, illrar, tamkaniner, gnagare (Rodentia), fåglar, reptiler, amfibier och ryggradslösa djur (utom bin och kräftdjur) som ska säljas eller byta ägare och/eller som inte åtföljs av sin ägare eller dennes ombud, officiell veterinär: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 576/2013

text: , stickprovskontroll: kontroll som innefattar dokument- och identitetskontroll samt eventuellt fysisk kontroll, sällskapsdjur: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 576/2013

text: , samt tredje land: land som inte är medlem i EU. (

text: SJVFS 2014:47

text: Hantering av dokument

text: De införseldokument i form av pass, intyg och införseltillstånd som avses i dessa föreskrifter ska i original åtfölja djuret och på uppmaning visas upp för officiell veterinär eller tulltjänsteman vid kontroll. Samtliga handlingar som ska följa med djuret vid införseln ska innehålla uppgift om djurets ID-nummer. Handlingarna ska, om inget annat anges i dessa föreskrifter, i original åtfölja djuret under hela vistelsen i landet eller, om djuret är återinfört, sparas i sex månader efter införseltillfället för att kunna visas på uppmaning.

text: 4 EUT L 343, 22.12.2009, s. 74 (Celex 32009L0158). 5 EGT L 268, 14.9.1992, s. 54 (Celex 31992L0065).

type: rubrik

text: Stickprovskontroll

text: Vid införsel av sällskapsdjur eller djur avsedda för handel kan en officiell veterinär, efter självständig bedömning eller på begäran av Jordbruksverket, göra stickprovskontroller. Sådana kontroller kan också ske vid misstanke om sjukdom eller överträdelse av villkor för införseln då djuret befinner sig i landet.

text: Villkor för införsel av hundar, katter och illrar från EU och från de tredje länder som listats i del 1 ibilaga II till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: , med undantag för Norge

text: Grundvillkor

text: Bestämmelser om krav på identitetsmärkning av hundar, katter och illrar finns i förordning

text: (EU) nr 576/2013

text: SJVFS 2014:47

text: Bestämmelser om krav på rabiesvaccination av hundar, katter och illrar finns i förordning

text: (EU) nr 576/2013

text: . Bestämmelser om krav på rabiesvaccin finns i bilaga III till förordning

text: (EU) nr 576/2013

text: SJVFS 2014:47

text: Bestämmelser om pass och om krav på utformningen av pass finns i förordning

text: (EU) nr 576/2013

text: respektive bilaga III till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: SJVFS 2014:47

text: Införsel av högst fem sällskapsdjur

text: Vid införsel i Sverige av högst fem hundar, katter och illrar som sällskapsdjur från EU eller från sådana tredje länder som listats i del 1 i bilaga II till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: , med undantag för Norge, krävs identitetsmärkning, rabiesvaccination och pass enligt vad som anges i 5–7 §§ ovan. Undantag från kravet på pass enligt 7 § gäller vid införsel av högst fem hundar, katter och illrar från sådana tredje länder som listats i del 1 i bilaga II till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: , i de fall länderna inte har infört bruket av sådana pass. Djur från sådana länder ska istället ha veterinärintyg enligt 17 §. (

text: SJVFS 2014:47

text: Införsel av sex eller fler sällskapsdjur i grupp

text: Hundar, katter och illrar som förs in till Sverige som sällskapsdjur i grupp om sex eller fler djur oavsett art och ålder från ett annat EU-medlemsland eller från något av de tredje länder som listats i del 1 i bilaga II tillförordning

text: (EU) 577/2013

text: förutom Norge, ska förutom att uppfylla villkoren i 5–7 §§ också ha genomgått en besiktning utförd av en förordnad veterinär inom 48 timmar före utförseln. Veterinären ska intyga att besiktningen har utförts under rubriken X ”Klinisk undersökning” i vart och ett av djurens pass, förutsatt att djuren vid besiktningen inte uppvisar tecken på sjukdom och att deras hälsotillstånd tillåter den planerade transporten. Djuren ska vidare åtföljas av ett veterinärintyg utfärdat av en officiell veterinär på blankett E9.206 eller på annan blankett med motsvarande lydelse, med passet som underlag. Intyget ska vara utfärdat inom tio dagar före införseln till EU och är sedan giltigt för resa inom EU under en period om fyra månader från och med dagen för

text: inresekontroll eller fram till sista giltighetsdag för den vaccination som avses i intygets del II, beroende på vilket datum som infaller först. Undantag från kravet på pass enligt 7 § gäller vid införsel av sex eller fler hundar, katter och illrar från sådana tredje länder som listats i del 1 i bilaga II till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: , i de fall länderna inte har infört bruket av pass. Djur från sådana länder ska istället ha veterinärintyg enligt 18 §. Undantag från kravet på besiktning och intyg enligt första stycket gäller för sex eller fler sällskapsdjur över sex månaders ålder som reser i grupp för att delta i tävlingar, utställningar eller idrottsevenemang eller ska tränas inför sådana evenemang. Djuren måste då åtföljas av ett dokument som visar att de är registrerade att delta i ett sådant evenemang, eller att de är registrerade i en organisation som arrangerar sådana evenemang. Djurens identitetsnummer ska framgå av det nämnda dokumentet. Utöver detta ska villkoren i 8 § vara uppfyllda. (

text: SJVFS 2014:47

text: Införsel av handelsdjur

text: Hundar, katter och illrar som är avsedda för handel och kommer från en EUmedlemsstat eller från något av de tredje länder som anges i del 1 i bilaga II i förordning

text: (EU) 577/2013

text: med undantag för Norge ska vid införsel till Sverige förutom att uppfylla kraven i 5–7 §§ också ha genomgått en besiktning utförd av en förordnad veterinär inom 48 timmar före utförseln. Veterinären ska intyga att besiktningen har utförts under rubriken X ”Klinisk undersökning” i djurets pass, förutsatt att djuret vid besiktningen inte uppvisar tecken på sjukdom och att dess hälsotillstånd tillåter den planerade transporten. Djuret ska vidare åtföljas av ett veterinärintyg utfärdat av en officiell veterinär på blankett E9.206 eller på annan blankett med motsvarande lydelse, med passet som underlag. Intyget är giltigt för transport inom EU i tio dagar från och med att det har utfärdats. Undantag från kravet på pass enligt 7 § gäller vid införsel av handelsdjur från sådana tredje länder som listats i del 1 i bilaga II till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: , i de fall länderna inte har infört bruket av pass. Djur från sådana länder ska istället ha veterinärintyg enligt 19 §. (

text: SJVFS 2014:47

text: Införsel av djur som reser ensamma i anslutning till ägarens resa 10 a § Villkoren i 8 § gäller också vid införsel av hundar, katter och illrar som reser inom fem dagar före eller efter sin ägares resa. Djuren ska förutom pass eller veterinärintyg enligt 8 § åtföljas av en försäkran på formulär E9.204 eller på annat formulär med motsvarande lydelse. Denna försäkran ska vara utfärdad av ägaren eller en auktoriserad person. Dessutom ska djuret åtföljas av kopior av ägarens biljett eller bokning som visar datumet för ägarens resa samt att ägaren reser till samma destination som djuret. (

text: SJVFS 2014:47

text: Villkor för införsel av hundar, katter och illrar från Norge

text: Hundar, katter och illrar får föras in till Sverige från Norge under förutsättning att 1. de är identitetsmärkta enligt 5 §, 2. de har ett pass enligt 7 §, och

text: 3. de inte har förts in till Norge i strid med norsk lagstiftning. (

text: SJVFS 2014:47

text: Villkor för införsel av hundar, katter och illrar från tredje länder som listats i del 2 i bilaga II till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: samt från länder som inte listats

text: Införsel av högst fem sällskapsdjur från listade tredje länder 12 § Vid införsel till Sverige av högst fem hundar, katter och illrar som sällskapsdjur från ett tredjeland eller territorium som anges i del 2 i bilaga II till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: gäller villkoren avseende identitetsmärkning och rabiesvaccination i

text: artikel 10

text: och

text: artikel 12 i förordning (EU) nr 576/2013

text: , förutsatt att djuret reser direkt till Sverige eller via något eller några av de länder som anges i del 1 eller del 2 i bilaga II till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: . Den direkta resan kan dock innefatta transit genom ett tredje land som varken har listats i del 1 eller i del 2 i bilaga II till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: , under förutsättning att djuret inte har kontakt med djur av arter som är mottagliga för rabies och att djuret hålls i säkert förvar i ett transportmedel eller endast mellanlandar på en internationell flygplats utan att lämna denna. Att djuret transporteras på detta sätt ska försäkras av ägaren eller en auktoriserad person på formulär E9.205 eller på annat formulär med motsvarande lydelse. Om djuret lämnar transportmedlet eller flygplatsen eller reser på annat sätt så gäller villkoren i 13 §. Det rabiesvaccin som används ska uppfylla giltighetskraven i bilaga III till förordning

text: (EU) nr 576/2013

text: SJVFS 2014:47

text: Införsel av högst fem sällskapsdjur från icke listade tredje länder 13 § Från sådana tredje länder som inte listats i del 1 och del 2 i bilaga II till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: får högst fem hundar, katter och illrar föras in som sällskapsdjur. Villkoren för en sådan införsel omfattar identitetsmärkning, rabiesvaccination och godkänd mängd rabiesantikroppar såsom beskrivs i

text: artikel 10 i förordning (EU) nr 576/2013

text: . Det rabiesvaccin som används ska uppfylla kraven i bilaga III till förordning

text: (EU) nr 576/2013

text: . Giltighetskrav för titrering av rabiesantikroppar finns i bilaga IV till förordning

text: (EU) nr 576/2013

text: SJVFS 2014:47

text: Införsel av handelsdjur samt sex eller fler sällskapsdjur från tredje länder som är

text: godkända för handel

text: Hundar, katter och illrar som är avsedda för handel samt hundar, katter och illrar som reser som sällskapsdjur i grupp om sex eller fler djur oavsett art och ålder får endast föras in i EU från sådana tredje länder som listats i del 1 eller del 2 i bilaga II till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: , eller som godkänts för handel genom att förtecknas i del 1 i bilaga II till

text: kommissionens förordning (EU) nr 206/2010

text: eller i 7 bilaga I till

text: kommissionens beslut 2004/211/EG

text: . För hundar, katter och illrar som är avsedda för handel och förs in i Sverige från ett tredje land som listats eller förtecknats enligt första stycket gäller villkoren i

text: 6 EUT L 73, 20.3.2010, s. 1–121 (Celex 32010R0206). 7 EUT L 73, 11.3.2004, s. 1–10 (Celex 32004D0211).

text: artikel 10

text: och i förekommande fall

text: . Djuren ska dessutom ha genomgått en besiktning utförd av en förordnad veterinär inom 48 timmar före utförseln. Besiktningen ska föras in i det veterinärintyg som ska medfölja djuren i enlighet med 19 § nedan, förutsatt att djuren vid besiktningen inte uppvisar tecken på sjukdom och deras hälsotillstånd tillåter den planerade transporten. Undantag från kravet på besiktning och intyg enligt andra stycket gäller för sex eller fler sällskapsdjur över sex månaders ålder som reser i grupp för att delta i tävlingar, utställningar eller idrottsevenemang, eller ska tränas inför sådana evenemang. Djuren måste då åtföljas av ett dokument som visar att de är registrerade att delta i ett sådant evenemang, eller att de är registrerade i en organisation som arrangerar sådana evenemang. Djurens identitetsnummer ska framgå av det nämnda dokumentet. Utöver detta ska villkoren i 12 § och i förekommande fall 13 § vara uppfyllda. (

text: SJVFS 2014:47

text: Införselorter och gränskontroll

text: Införselorter

text: Direktinförsel av hundar, katter och illrar från andra tredje länder än de som anges i del 1 i bilaga II till förordning

text: (EU) 577/2013

text: får endast ske via flygplatserna Stockholm-Arlanda och Göteborg-Landvetter. Jordbruksverket kan bevilja undantag från kravet på införsel via Stockholm- Arlanda eller Göteborg-Landvetter enligt första stycket för registrerade militär-, sökoch räddningshundar. För att få ett sådant undantag ska ägaren eller en auktoriserad person sända en skriftlig ansökan om undantag till Jordbruksverket där dels varje hunds identitetsnummer, dels önskad införselort ska anges. Ansökan ska vara Jordbruksverket tillhanda minst fem arbetsdagar innan djuren ska föras in. (

text: SJVFS 2014:47

text: Gränskontroll vid införsel från tredje land

text: Vid direktinförsel av hundar, katter och illrar som reser som handelsdjur eller som sällskapsdjur i grupp om sex eller fler från andra tredje länder än de som anges i del 1 i bilaga II till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: krävs gränskontrollbesiktning. Den som ansvarar för en direktinförsel av ett djur enligt första stycket ska beställa tid för gränskontrollbesiktning minst en arbetsdag i förväg. (

text: SJVFS 2014:47

text: Dokument som krävs för införsel av hundar, katter och illrar från tredje länder som listats i del 2 i bilaga II till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: samt från länder som inte listats

text: Veterinärintyg för högst fem sällskapsdjur

text: Hundar, katter och illrar som reser som sällskapsdjur enstaka eller i grupp om högst fem djur oavsett art och förs in i Sverige från ett tredje land ska åtföljas av ett veterinärintyg utfärdat av en officiell veterinär på blankett E9.207 eller på annan blankett med motsvarande lydelse. Kopior på identifierings- och vaccinationsuppgifter samt i förekommande fall laboratorierapport ska bifogas veterinärintyget. Den officiella veterinären ska numrera varje kopia med intygets referensnummer och sidnummer samt stämpla och signera respektive sida.

text: Intyget är giltigt för införsel till EU i tio dagar från och med utfärdandedatum till dess djuret kontrolleras på inreseorten i EU. I de fall djuret transporteras med båt förlängs giltighetstiden med den tid som motsvarar båtresans längd. Intyget är från och med dagen för inresekontrollen giltigt för resa inom EU i en period om fyra månader eller fram till sista giltighetsdag för den vaccination som avses i intygets del II, beroende på vilket datum som infaller först. En skriftlig försäkran om att förflyttningen sker utan kommersiellt syfte ska undertecknas av djurägaren eller den auktoriserade personen på formulär E9.204 eller på annat formulär med motsvarande lydelse. Försäkran ska medföras tillsammans med veterinärintyget vid införseln. Villkoren i första och andra stycket gäller också vid införsel av hundar, katter och illrar som reser inom fem dagar före eller efter sin ägares resa. Djuren ska förutom veterinärintyg enligt första stycket åtföljas av en försäkran på formulär E9.204 eller på annat formulär med motsvarande lydelse. Denna försäkran ska vara utfärdad av ägaren eller en auktoriserad person. Dessutom ska djuret åtföljas av kopior av ägarens biljett eller bokning som visar datumet för ägarens resa samt att ägaren reser till samma destination som djuret. (

text: SJVFS 2014:47

text: Veterinärintyg för sex eller fler sällskapsdjur

text: Hundar, katter och illrar som förs in till Sverige som sällskapsdjur i grupp om sex eller fler djur oavsett art och ålder från tredje land ska åtföljas av ett intyg utfärdat av en officiell veterinär på blankett E9.209 eller på annan blankett med motsvarande lydelse. Kopior på identifierings- och vaccinationsuppgifter samt i förekommande fall laboratorierapport ska bifogas veterinärintyget. Den officiella veterinären ska numrera varje kopia med intygets referensnummer och sidnummer samt stämpla och signera respektive sida. Intyget är giltigt för införsel till EU i tio dagar från och med utfärdandedatum till dess djuren kontrolleras på inreseorten i EU. Intyget är från och med dagen för inresekontrollen giltigt för resa inom EU i en period om fyra månader eller fram till sista giltighetsdag för den vaccination som avses i intygets del II, beroende på vilket datum som infaller först. En skriftlig försäkran om att förflyttningen sker utan kommersiellt syfte ska undertecknas av djurägaren eller den auktoriserade personen på formulär E9.204 eller på annat formulär med motsvarande lydelse. Försäkran ska medföras tillsammans med veterinärintyget vid införseln. Undantag från kravet på veterinärintyg enligt första stycket gäller för sex eller fler sällskapsdjur över sex månaders ålder som reser i grupp för att delta i tävlingar, utställningar eller idrottsevenemang, eller ska tränas inför sådana evenemang. Djuren måste då åtföljas av ett dokument som visar att de är registrerade att delta i ett sådant evenemang, eller att de är registrerade i en organisation som arrangerar sådana evenemang. Djurens identitetsnummer ska framgå av det nämnda dokumentet. Utöver detta ska villkoren i 17 § vara uppfyllda. (

text: SJVFS 2014:47

text: Veterinärintyg för handelsdjur

text: Hundar, katter och illrar som förs in i Sverige som handelsdjur från sådana tredje länder som listats i del 1 eller del 2 i bilaga II till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: , eller som förtecknats i del 1 i bilaga II till

text: eller i bilaga I till

text: kommissionens beslut 2004/211/EG

text: ska åtföljas av ett

text: veterinärintyg. Veterinärintyget ska utfärdas av en officiell veterinär på blankett E9.209 eller på annan blankett med motsvarande lydelse, med passet som underlag. Kopior på identifierings- och vaccinations-uppgifter samt i förekommande fall laboratorierapport ska bifogas veterinärintyget. Den officiella veterinären ska numrera varje kopia med intygets referensnummer och sidnummer samt stämpla och signera respektive sida. Intyget är giltigt för transport inom EU i tio dagar från och med att det har utfärdats. (

text: SJVFS 2014:47

text: Undantag från intygskravet för djur med pass

text: Vid införsel till Sverige från tredje land av hundar, katter och illrar med ursprung i EU eller ett land som listats i del 1 i bilaga II till förordning

text: (EU) nr 577/2013

text: kan det veterinärintyg som krävs enligt 17 § ersättas av ett pass enligt 7 §, förutsatt att det visar att djuret uppfyller villkoren i 12 eller 13 §§ beroende på vilket land det återinförs ifrån. Eventuell komplettering i passet utförd i tredje land ska vara utförd av officiell veterinär. (

text: SJVFS 2014:47

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:47

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:47

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:47

text: Villkor för införsel av sperma från hund och katt

text: Det krävs inget tillstånd för införsel av sperma från en hund eller katt som genom dokumentation kan styrkas vara hemmahörande i en medlemsstat i EU eller i Andorra, Island, Liechtenstein, Monaco, Norge, San Marino, Schweiz eller Vatikanstaten, förutsatt att sperman också är samlad i något av de nämnda länderna. Hund- och kattsperma får fritt föras in från Norge under förutsättning att den inte har förts in till Norge i strid med gällande norsk lagstiftning. Vid införsel av sperma från övriga länder eller från en hund eller katt som inte är dokumenterat hemmahörande i något av de länder som nämns i första eller andra stycket krävs införseltillstånd.

text: Villkor för införsel av andra sällskapsdjur

text: Införsel av fåglar

text: Högst sammanlagt fem stycken fåglar får fritt föras in till Sverige från EU, Andorra, Färöarna, Grönland, Island, Liechtenstein, Monaco, Norge, San Marino, Schweiz eller Vatikanstaten. För införsel av fåglar från övriga länder krävs införseltillstånd.

text: Införsel av gnagare (Rodentia)

text: Högst sammanlagt fem stycken smågnagare (möss, råttor, marsvin, guldhamstrar, chinchillor och gerbiler) får fritt föras in till Sverige från EU och tredje land under förutsättning att de är uppfödda i och sedan födelsen hållits i fångenskap.

text: Införsel av kaniner

text: Högst sammanlagt fem stycken kaniner får fritt föras in till Sverige från EU/EFTA-länder, under förutsättning att de är uppfödda i och sedan födelsen hållits i fångenskap. För införsel av kaniner från övriga länder krävs införseltillstånd.

text: Införsel av groddjur och kräldjur

text: Högst sammanlagt fem stycken groddjur och kräldjur får fritt föras in till Sverige från EU/EFTA-länder och tredje land, under förutsättning att djuren är uppfödda i och sedan födelsen hållits i fångenskap.

text: Införsel av ryggradslösa djur från EU och tredje land

text: Ryggradslösa djur (utom bin, humlor och kräftdjur) får fritt föras in till Sverige som sällskapsdjur från EU/EFTA-länder. Ryggradslösa djur (utom bin, humlor och kräftdjur) får fritt föras in till Sverige som sällskapsdjur från tredje land, under förutsättning att införseln uppfyller kraven i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:94

text: ) om skyddsåtgärder mot spridning av växtskadegörare.

text: Övriga bestämmelser

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: 8 1. Denna författning träder i kraft den 29 december 2014. 2. Under en övergångsperiod är införsel av hundar, katter och illrar tillåten om djuren åtföljs av ett veterinärintyg utfärdat senast den 28 december 2014 på blankett E9.162, E9.163 eller E9.164 eller på annan blankett med motsvarande lydelse. Införsel är tillåten så länge intyget är giltigt, förutsatt att också övriga införselvillkor enligt de nya föreskrifterna är uppfyllda.

text: LEIF DENNEBERG

text: Anna Lindgren (Enheten för försöksdjur och sällskapsdjur)

text: SJVFS 2014:47


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:210) om stöd för användning av skummjölk och skummjölkspulver som bearbetats till foderblandningar och denaturering av skummjölkspulver avsett som kalvfoder

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2014.

text: LEIF DENNEBERG

text: Jonathan Lukkarinen (Enheten för handel och marknad)

type: foreskrift


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2011:28) om märkning av parti med fisk eller fiskprodukter avseende handelsnormer samt återtag av fisk och prisrapportering

text: Denna författning träder i kraft den 1 maj 2014.

text: LEIF DENNEBERG

text: Camilla Burman (Enheten för handel och marknad)


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2007:21) om offentlig kontroll av foder och animaliska biprodukter

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser och allmänna råd om offentlig kontroll av tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter samt offentlig kontroll av annan befattning med foder och animaliska biprodukter och därav framställda produkter samt avgifter för kontroll vid import av icke animaliskt foder. (

text: SJVFS 2011:48

text: ) 2 § Grundläggande bestämmelser om kontroll av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter finns i 1. kommissionens förordning (Euratom) nr 770/90 av den 29 mars 1990 om gränsvärden för radioaktivitet i djurfoder efter en kärnenergiolycka eller annan radiologisk nödsituation , 2. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001

text: om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ,

text: Författningen senast omtryckt (

text: SJVFS 2011:48

text: ). 2 Ändringen innebär att följande förordningar stryks: - europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (EUT L 139, 30.04.2004, s. 260 (Celex 32004R0854)), -

text: kommissionens förordning (EU) nr 454/2010 av den 26 maj 2010

text: om övergångsbestämmelser enligt

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2009

text: vad gäller märkningsbestämmelser för foder (EUT L 128, 27.5.2010, s. 1, (Celex 32010R0454)) samt -

text: kommissionens förordning (EU) nr 575/2011 av den 16 juni 2011

text: om en förteckning över foderråvaror (EUT L 159, 17.6.2011, s. 25, (Celex 32011R0575)). 3 EGT L 83, 30.3.1990, s. 78, (Celex 31990R0770). 4 EGT L 147, 31.5.2001, s. 1, (Celex 32001R0999).

text: 3. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002

text: om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som 5 gäller livsmedelssäkerhet , 4. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003

text: om genetiskt modifierade livsmedel och foder , 5. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av den 22 september 2003

text: om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv

text: , 6. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003

text: om fodertillsatser , 7. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003

text: om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen , 8. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004

text: om livsmedelshygien , 9. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004

text: om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelser om djurhälsa och djur- 11 skydd , 10. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005

text: om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av

text: rådets direktiv 91/414/EEG

text: , 11. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 183/2005

text: av den 12 januari 13 2005 om fastställande av krav för foderhygien , 12.

text: kommissionens förordning (EG) nr 141/2007 av den 14 februari 2007

text: om krav på godkännande i enlighet med

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005

text: av foderföretagsanläggningar som tillverkar eller släpper ut på marknaden fodertillsatser av kategorin koccidiostatika och histomonostatika , 13.

text: rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007

text: om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av 15 förordning

text: (EEG) nr 2092/91

text: , 14.

text: kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 av den 5 september 2008

text: om tillämpningsföreskrifter för

text: rådets förordning (EG) nr 834/2007

text: om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter med avseende på ekologisk produktion, märkning och kontroll ,

text: 5 EGT L 31, 1.2.2002, s. 1, (Celex 32002R0178). 6 EUT L 268, 18.10.2003, s. 1, (Celex 32003R1829). 7 EUT L 268, 18.10.2003, s. 24, (Celex 32003R1830). 8 EUT L 268, 18.10.2003, s. 29, (Celex 32003R1831). 9 EUT L 325, 12.12.2003, s. 1, (Celex 32003R2160). 10 EUT L 139, 30.04.2004, s. 1, (Celex 32004R0852). 11 EUT L 165, 30.4.2004, s. 1, (Celex 32004R0882). 12 EUT L 70, 16.3.2005, s. 1, (Celex 32005R0396). 13 EUT L 35, 8.2.2005, s. 1, (Celex 32005R0183). 14 EUT L 46, 16.2.2007, s. 10, (Celex 32007R0141). 15 EUT L 189, 20.7.2007, s. 1, (Celex 32007R0834). 16 EUT L 250, 18.9.2008, s. 1, (Celex 32008R0889).

text: kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 av den 27 januari 2009

text: om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av foder , 16.

text: kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 av den 24 juli 2009

text: om tillämpning av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004

text: när det gäller strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung och om ändring av beslut

text: , 17. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 767/2009 av den 13 juli 2009

text: om utsläppande på marknaden och användning av foder, om ändring av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003

text: och om upphävande av

text: rådets direktiv 79/373/EEG

text: kommissionens direktiv 80/511/EEG

text: rådets direktiv 82/471/EEG

text: och

text: samt

text: kommissionens beslut 2004/217/EG

text: , 18. europaparlamentets och

text: rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: (förordning om animaliska biprodukter) , 19.

text: kommissionens förordning (EU) nr 568/2010 av den 29 juni 2010

text: om ändring av bilaga III till

text: vad gäller förbud mot utsläppande på marknaden eller användning som djurfoder av proteinprodukter som erhållits från Candida-jästsvampar som odlats på n-alkaner , 20.

text: kommissionens förordning (EU) nr 892/2010 av den 8 oktober 2010

text: om vissa produkters status som fodertillsatser som omfattas av

text: , 21.

text: kommissionens förordning (EU) nr 939/2010 av den 20 oktober 2010

text: om ändring av bilaga IV till förordning

text: (EG) nr 767/2009

text: rörande tillåtna toleranser för märkning av foderråvaror eller foderblandningar som det hänvisas till i artikel 11.5 , 22.

text: kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011

text: om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av

text: rådets direktiv 97/78/EG

text: vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen , 23.

text: kommissionens förordning (EU) nr 574/2011 av den 16 juni 2011

text: om ändring av

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG

text: vad gäller gränsvärden för nitrit, melamin, Ambrosia spp. och för korskontamination av vissa koccidiostatika eller histomonostatika samt om konsolidering av bilagorna I och II till det direktivet ,

text: 17 EUT L 54, 26.2.2009, s. 1, (Celex 32009R0152). 18 EUT L 194, 25.7.2009, s. 11 (Celex 32009R0669). 19 EUT L 229, 1.09.2009, s. 1, (Celex 32009R0767). 20 EUT L 300, 14.11.2009, s. 1 (Celex 32009R1069). 21 EUT L 163, 30.6.2010, s. 30 (Celex 32010R0568). 22 EUT L 266, 9.10.2010, s. 6, (Celex 32010R0892). 23 EUT L 277, 21.10.2010, s. 4, (Celex 32010R0939). 24 EUT L 54, 26.2.2011, s. 1 (Celex 32011R0142). 25 EUT L 159, 17.6.2011, s. 7, (Celex 32011R0574).

text: kommissionens förordning (EU) nr 619/2011 av den 24 juni 2011

text: om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av foder vad gäller förekomst av genetiskt modifierat material där godkännandeförfarandet fortfarande pågår 26 eller godkännandet har upphört att gälla , 25.

text: kommissionens förordning (EU) nr 68/2013 av den 16 januari 2013

text: om en förteckning över foderråvaror , 26.

text: djurskyddslagen (1988:534)

text: , 27. lagen (

text: ) om foder och animaliska biprodukter, 28. förordningen (

text: ) om foder och animaliska biprodukter samt 29. förordningen (

text: ) om avgifter för offentlig kontroll av foder och animaliska biprodukter. (

text: SJVFS 2014:7

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med ABP-anläggning: varje anläggning för vilken registrering eller godkännande krävs enligt förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , animaliska biprodukter: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , bearbetat animaliskt protein: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , bearbetat sällskapsdjursfoder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , bearbetningsanläggning: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , djur: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , erfarenhet: sannolikhet för avvikelser, extra offentlig kontroll: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 882/2004

text: , foder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 178/2002

text: , foderanläggning: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som begreppet anläggning i förordning

text: (EG) nr 183/2005

text: , foderblandning: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 767/2009

text: , fodertillsats: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1831/2003

text: , framställda produkter: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , färskt sällskapsdjursfoder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , förblandning: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1831/2003

text: , företagare: fysisk eller juridisk person som ansvarar för att säkerställa att kraven i denna föreskrift uppfylls på den anläggning som står under vederbörandes ansvar,

text: 26 EUT L 59, 4.3.2011, s. 23, (Celex 32011R0619). 27 EUT L 29, 30.1.2013, s. 1, (Celex 32013R0068).

text: helfoder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 767/2009

text: , helkonserverat sällskapsdjursfoder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , insamling: den verksamhet som bedrivs av transportören i och med att sådana animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är matavfall lastas hos avsändaren, kontrollorgan: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 882/2004

text: , lagringsanläggning: anläggning med verksamhet som beskrivs i

text: artikel 24.1

text: i-j i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , livsmedelsproducerande djur: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 767/2009

text: , mellanhantering: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , offentlig kontroll: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 882/2004

text: , primärproducent: den som bedriver primärproduktion av foder, primärproduktion av foder: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som begreppet anläggning i förordning

text: (EG) nr 183/2005

text: , risk: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 178/2002

text: , sällskapsdjur: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , tuggben: begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: , utsläppande på marknaden (av foder): begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) nr 178/2002

text: , samt utsläppande på marknaden (av animaliska biprodukter och därav framställda produkter): begreppet har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordning

text: (EG) 1069/2009

text: för animaliska biprodukter och därav framställda produkter. (

text: SJVFS 2011:48

text: Laboratorier och analysmetoder

text: Ansökan för att utses till officiellt laboratorium avseende analys av prover tagna i den offentliga kontrollen i enlighet med

text: artikel 12 i förordning (EG) nr 882/2004

text: skickas till Jordbruksverket.

text: SJVFS 2010:83

text: Prov tagna vid offentlig kontroll ska skickas till av Jordbruksverket utsett officiellt laboratorium. 6 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:83

text: Tröskel- och gränsvärden

text: Vid offentlig kontroll ska följande tröskel-, åtgärds- och gränsvärden tillämpas

text: a. högsta eller lägsta innehåll av fodertillsatser som framgår av EU-rättsliga direktiv och förordningar avseende godkända fodertillsatser , b. godtagbara avvikelser från deklarerat näringsinnehåll som framgår av bilaga IV i förordning

text: (EG) nr 767/2009

text: , c. åtgärdströsklar och gränsvärden för främmande ämnen som framgår av förordning

text: (EU) nr 574/2011

text: , d. de tröskelvärden som framgår av förordning

text: (EG) nr 1829/2003

text: och förordning

text: (EG) nr 1830/2003

text: när det gäller krav på märkning och spårbarhet av genetiskt modifierade foder, e. provtagnings- och analysmetoder för genetiskt modifierat material enligt förordning

text: (EU) nr 619/2011

text: f. gränsvärden enligt förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: SJVFS 2014:7

text: 2 KAP. OFFENTLIG KONTROLL SOM UTFÖRS AV JORDBRUKSVER- KET

text: A. Kontroll av foder- och ABP-anläggningar

text: Den offentliga kontrollens utformning

text: Offentlig kontroll genomförs av Jordbruksverket enligt en av verket årligen upprättad kontrollplan för offentlig kontroll av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter. Extra offentlig kontroll kan genomföras som uppföljning eller vid misstanke om bristande efterlevnad av de grundläggande bestämmelserna om foder och animaliska biprodukter samt därav framställda produkter enligt 1 kap. 2 §. (

text: SJVFS 2011:48

text: Allmänna råd

text: Länsstyrelsens medverkan vid offentlig kontroll som utförs av Jordbruksverket

text: Vid offentlig kontroll av anläggningar som utförs av Jordbruksverket enligt 2 kap. 1 § kan även länsstyrelsen medverka för att bevaka smittskyddet inom länet.

text: SJVFS 2010:83

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:83

text: ). 3 § Antalet offentliga kontroller enligt 2 kap. 1 § fastställs enligt risk- och erfarenhetsklassificeringen i bilagorna 1-4. Som grund för planering av kontrollen nästkommande kontrollår ligger risk- och erfarenhetsklassificering, en omvärdsanalys och resultat från tidigare utförd offentlig kontroll. (

text: SJVFS 2011:48

text: ) 4 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:83

text: 28 Ett register över godkända fodertillsatser enligt förordning

text: (EG) nr 1831/2003

text: återfinns på kommissionens hemsida: http://ec.europa.eu/food/food/animalnutrition/feedadditives/comm_register_feed_additives_1831- 03.pdf

text: Den som utför offentlig kontroll får utöver den planerade provtagningen ta prover för analys om det finns misstanke om att lagstiftningen enligt 1 kap. 2 § inte efterlevs.

text: SJVFS 2010:83

text: Genomförd offentlig kontroll dokumenteras i särskilt upprättat protokoll som skickas till företagaren så snart som möjligt efter kontrollbesök. 7 § Om anmärkningar lämnats vid offentlig kontroll av en anläggning ska företagaren lämna in en skriftlig åtgärds- och tidsplan till Jordbruksverket. Åtgärdsoch tidsplanen ska vara Jordbruksverket tillhanda senast en månad efter det att företagaren erhållit kontrolldokumentation om inte kortare tidsangivelse har lämnats. Jordbruksverket får enligt lagen (

text: ) om foder och animaliska biprodukter vidta åtgärder enligt

text: 27 §§

text: samma lag.

text: SJVFS 2010:83

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:7

text: ). 9 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:7

text: ). 10 har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:7

text: ). 11 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:83

text: ). 12 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:7

text: B. Avgifter för kontroll vid import av icke-animaliskt foder

text: Offentlig kontroll av import av visst foder av icke-animaliskt ursprung regleras i förordning

text: (EG) nr 669/2009

text: SJVFS 2010:83

text: De företagare som är ansvariga för sändningarna eller deras företrädare ska för varje sändning som genomgår kontroll enligt förordning

text: (EG) nr 669/2009

text: inklusive eventuell provtagning betala avgift enligt ett särskilt beslut av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2010:83

text: ) 15 § Om en sändning som anmälts enligt

text: artikel 16 i förordning (EG) nr 669/2009

text: inte anländer till den berörda gränskontrollstationen och om kontrollen inte avanmälts minst en arbetsdag före sändningens fysiska ankomst och om detta orsakat den berörda myndigheten kostnader, ska den företagare som ansvarar för sändningen eller dess företrädare ersätta myndigheten med 175 kr per påbörjad kvarts timme.

text: SJVFS 2010:83

text: 3 KAP. OFFENTLIG KONTROLL SOM UTFÖRS AV ANDRA MYNDIG- HETER ÄN JORDBRUKSVERKET

text: Länsstyrelserna och kommunerna

text: Länsstyrelserna och kommunerna ansvarar för kontrollen av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter i den omfattning som anges i förordningen (

text: ) om foder och animaliska biprodukter. Utöver denna kontroll ansvarar länsstyrelserna för kontrollen enligt förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: avseende insamling, omlastning och transport av sådana animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är matavfall. (

text: SJVFS 2011:48

text: Allmänna råd

text: Länsstyrelsens kontroll inom primärproduktionen

text: Varje år bör minst en procent av primärproducenternas foderanläggningar kontrolleras med utgångspunkt i utförd riskanalys. Som grund för riskanalys och urval av anläggningstyper kan kontrollmyndigheten använda Jordbruksverkets, Livsmedelsverkets och Statens Veterinärmedicinska Anstalts (SVA) modell för

text: 29, 30

text: riskklassificering samt utarbetad vägledning . (

text: SJVFS 2010:83

text: ) 2 § Länsstyrelserna och kommunerna ska varje år fastställa en plan för det kommande verksamhetsårets offentliga kontroll enligt 3 kap. 1 §. Planen ska omfatta kontrollens omfattning inklusive planerad provtagning.

text: SJVFS 2010:83

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:83

text: ). 4 § För offentlig kontroll enligt 3 kap. 1 § andra stycket ska länsstyrelsen ta ut en avgift av företagaren motsvarande de faktiska kostnaderna (tim-, rese- och analyskostnader). (

text: SJVFS 2011:48

text: Livsmedelsverket

text: Livsmedelsverkets ansvar för kontroll av animaliska biprodukter och därav framställda produkter regleras i

text: 13 § förordningen (2006:814)

text: om foder och animaliska biprodukter. (

text: SJVFS 2011:48

text: Rapportering av utförd offentlig kontroll

text: Livsmedelsverket, länsstyrelserna och kommunerna ska senast den sista februari efter utgången av varje kalenderår till Jordbruksverket lämna in en rapport om den genomförda offentliga kontrollen av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter. Om det i förordning eller beslut av regeringen finns annan bestämmelse om rapportering av resultat av offentlig kontroll av foder samt animaliska biprodukter och därav framställda produkter ska de bestämmelserna gälla istället.

text: SJVFS 2010:83

text: Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA)

text: Om Jordbruksverket överlämnar kontrolluppgifter till SVA enligt

text: 11 § förordningen (2006:814)

text: får SVA ta ut en avgift av företagaren motsvarande de faktiska kostnaderna (tim-, rese- och analyskostnader).

text: SJVFS 2010:83

text: 29 Modell för riskklassificering av livsmedels- och foderföretagare i primärproduktionen (Jordbruksverk, Livsmedelsverket och SVA) 30 Vägledning: Riskklassificering av livsmedelsföretag och foderföretag inom primärproduktionen (Jordbruksverk, Livsmedelsverket och SVA)

text: 4 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter. 2 § En kontrollmyndighet som misstänker att foder inte är säkert eller erhåller information om att foder inte är säkert ska utöver att vidta åtgärder för att åtgärda problemet omedelbart anmäla detta till Jordbruksverket.

text: SJVFS 2014:7

text: --------------- Denna författning träder i kraft den 1 maj 2007. De allmänna råden gäller fr.o.m. samma tidpunkt . --------------- Denna författning träder i kraft den 1 januari 2008 . --------------- 33 Denna författning träder i kraft den 20 december 2010. --------------- Denna författning träder i kraft den 22 december 2011. De allmänna råden gäller fr.o.m. samma tidpunkt.

text: --------------- Denna författning träder i kraft den 1 maj 2014.

text: CHRISTINA NORDIN

text: Kjell Wejdemar (Enheten för foder och hälsa)

text: SJVFS 2007:21

text: SJVFS 2007:88

text: SJVFS 2010:83

text: SJVFS 2011:48

text: Bilaga 1

text: RISKKLASSIFICERING AV ANLÄGGNINGAR ANDRA ÄN I PRIMÄRPRODUKTIONEN

text: Registrerade och godkända foderanläggningar som anges i art. 5.2 i förordning

text: (EG) nr 183/2005

text: samt ABP-anläggningar riskklassificeras beroende på anläggningens verksamhet i skalan 1 – 10, där 1 är högsta riskklass, i enlighet med tabell 1.1 och 1.2. Anläggningar som inte är angivna i tabellerna 1.1 och 1.2 har riskklassen 7. Om anläggningen omfattas av flera verksamheter i tabellerna 1.1 och 1.2 med olika riskklasser erhåller anläggningen den högsta av dessa riskklasser. Anläggningar som tillverkar foder och har ett godkännande för sin foderverksamhet i enlighet med 2 kap. 6 §, Jordbruksverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2006:81

text: ) om foder kontrolleras minst en gång per år oberoende av volymsfaktorn i bilaga 4. Beslut om ändring av riskklassificering kan ske löpande pga. ändrade förutsättningar eller efter utförd offentlig kontroll och i normalfallet en gång per år.

text: Tabell 1.1 Riskklassificering av anläggningar som hanterar följande foder

text: Anläggningar för nedanstående verksamhet Riskklass

text: P = Produktion inkl. legotillverkning U = Införsel och utsläppande på marknaden P U B T B = Butikförsäljning och lagerhållning T = Transport 10 10 - -

text: FODER SOM INTE HANTERAS FYSISKT

text: FODER SOM HANTERAS FYSISKT

text: Transporter

text: Bulktransport av - - - 7 - fodertillsatser samt förblandningar innehållande läkemedel, koccidiostatika och histomonostatika - - - 8 - övriga förblandningar - - - 9 - övrigt foder - - - 10 Transport av paketerat foder (inkl. storsäck)

text: Fodertillsatser

text: 4 5 6 - - koccidiostatika och histomonostatika och övriga tillsatser med en fastställd högsta halt 5 6 7 - - övriga fodertillsatser

text: 36 EUT L 35, 8.2.2005, s.1, (Celex 32005R0183).

text: Förblandningar

text: 5 6 7 - - koccidiostatika och histomonostatika och övriga tillsatser med en fastställd högsta halt 6 7 8 - - övriga förblandningar

text: Foderråvaror

text: 7 8 9 - - bestående av animaliska biprodukter och framställda produkter - 6 7 - - i form av icke värmebehandlad spannmål till fjäderfäbesättningar 8 9 10 - - övriga foderråvaror 9 - - - - enbart ompaketering

text: Foderblandningar

text: - som innehåller läkemedel, koccidiostatika eller 5 6 7 histomonostatika samt övriga fodertillsatser med en fastställd högsta halt - som innehåller övriga fodertillsatser 6 7 8 - - till livsmedelsproducerande djur 7 8 9 - - till livsmedelsproducerande djur – blandartjänst 8 - - - - till icke livsmedelsproducerande djur 8 9 10 - - som endast paketeras 9 - - - - som blandas samman till sällskapsdjursfoder inom - - 10 detaljhandeln

text: SJVFS 2014:7

text: 37 Anläggningar där tillsatser blandas direkt i fodret dvs. inte via en förblandning. 38 Vid tillverkning av foder är häst alltid att betrakta som ett livsmedelsproducerande djur.

text: Tabell 1.2 Riskklassificering av ABP-anläggningar som inte hanterar foder

text: Anläggningar för nedanstående verksamheter Riskklass

text: Biogasanläggningar

text: - rötar naturgödsel från egen gård eller flera gårdar ihop med t.ex. 8 mjölk, mag- och tarminnehåll, f.d. livsmedel där rötresten anses vara obehandlad - endast rötning av matavfall kategori 3-material 8 - rötar animaliska biprodukter och därav framställda produkter 7 med hygienisering - rötar animaliska biprodukter och därav framställda produkter 6 utan hygienisering 7

text: Komposteringsanläggningar

text: Anläggning för lagring av framställda produkter

text: - lagrar kategori 3-material och naturgödsel 7 - lagrar kategori 1 5 - lagrar kategori 2 material annat än naturgödsel eller lagrar både 4 kategori 2 och 3 material tillsammans

text: Mellanhantering och lagring av animaliska biprodukter

text: - hanterar och lagrar kategori 3-material och naturgödsel 7 - hanterar och lagrar kategori 1- och 2-material utom naturgödsel 1

text: Bearbetningsanläggningar

text: - bearbetning av kategori 3-material 7 - bearbetning av kategori 1- och 2-material 1

text: Förbränningsanläggning avsedd för kremering (kremeringsanläggning)

text: - kremering av sällskapsdjur 8 - kremering av övriga djurslag 7

text: Övriga förbränningsanläggningar

text: - förbränning av kategori 3-material 9 - förbränning av kategori 1- och 2 material 5

text: Anläggning för framtagande av framställda produkter behandlade enligt bilaga XI och XIII i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: - konservatorverksamhet som enbart hanterar material från 8 Sverige och ≤ 40 djur/år - övriga konservatorverksamheter 6 - anläggning som blandar organiska gödningsmedel 6 (

text: SJVFS 2012:48

text: Bilaga 2

text: ERFARENHETSKLASSIFICERING AV ANLÄGGNINGAR

text: Grundklassificering

text: Nya anläggningar erhåller erfarenhetsklass C (normalklassificering). Anläggningarna klassificeras i en skala från AAA, AA, A – E. AAA är den bästa/högsta klassificeringen och E den sämsta/lägsta. För anläggningar som erhåller klassificering E skall åtgärder enligt

text: artiklarna 14

text: – 15 förordningen

text: (EG) nr 183/2005

text: övervägas. Efter utförd kontroll kan klassificeringen ändras uppåt (mot AAA) eller nedåt (mot E) inom intervallet AAA – E beroende på resultatet från den offentliga kontrollen.

text: Positiv klassificering

text: Efter utförd kontroll eller anmälan av anläggningen senast den sista oktober (via blankett D7) kan klassificeringen justeras uppåt kommande verksamhetsår beroende på om anläggningen  är tredjepartskontrollerad via ett certifieringsorgan eller följer svenska eller EU:s riktlinjer för god praxis: 1 steg över grundklassificeringen,  är tredjepartskontrollerad via ett certifieringsorgan och följer svenska eller EU:s riktlinjer för god praxis: 2 steg över grundklassificeringen. Observera att certifieringen ska omfatta relevanta delar av foderregelverket (1 kap. 2 §) för att beaktas. Sveriges och EU:s riktlinjer för god praxis (branschriktlinjer) som kan beaktas återfinns på Jordbruksverkets webbsida .

text: Negativ klassificering

text: Beslut om justering av erfarenhetsklassificering sker löpande efter utförd offentlig kontroll. Vid klassificering nedåt under pågående kontrollår beaktas utökade kontroller under året som extra offentlig kontroll.

text: SJVFS 2014:7

text: 39 www.jordbruksverket.se, klicka vidare på Djur, Foder, Riktlinjer för branschen.

text: Bilaga 3

text: RISK- OCH ERFARENHETSMATRIS

text: Grundantalet offentliga kontroller per år fastställs genom matris enligt tabell 3. Det totala antalet offentliga kontroller per år fastställs genom att beakta volymfaktorn i bilaga 4. Lägsta antalet kontroller som kan erhållas är en (1) kontroll vart 10:e år.

text: Tabell 3 Grundantalet offentliga kontroller per år beroende på risk- och erfarenhetsklassificering av anläggningarna.

text: Riskklass Erfarenhetsklass

text: AAA AA A B C D E

text: 1 * * * * * * * 2 1/2 1/1 2/1 3/1 4/1 5/1 6/1 3 1/3 1/2 1/1 2/1 3/1 4/1 5/1 4 1/4 1/3 1/2 1/1 2/1 3/1 4/1 5 1/5 1/4 1/3 1/2 1/1 2/1 3/1 6 1/6 1/5 1/4 1/3 1/2 1/1 2/1 7 1/7 1/6 1/5 1/4 1/3 1/2 1/1 8 1/8 1/7 1/6 1/5 1/4 1/3 1/2 9 1/9 1/8 1/7 1/6 1/5 1/4 1/3 10 1/10 1/9 1/8 1/7 1/6 1/5 1/4 * Enligt särskilt beslut

text: SJVFS 2014:7

text: Bilaga 4

text: BERÄKNING AV DET TOTALA ANTALET OFFENTLIGA KONTROLLER PÅ FODERANLÄGGNINGAR

text: Det totala antalet offentliga kontroller på foderanläggningar fastställs genom att multiplicera grundtalet offentliga kontroller i tabell 3, bilaga 3 med volymfaktorn (V) i tabellerna 4 eller 5.

text: Anläggningar som enbart för in färdigförpackat foder till sällskapsdjur får volymfaktorn (V) 1.

text: På foderanläggningar med flera verksamheter kan flera volymfaktorer bli gällande, då används den högsta volymfaktorn vid beräkning. (

text: SJVFS 2010:83

text: Tabell 4. Volymfaktor för beräkning av totala antalet offentliga kontroller per år för foderanläggningar som hanterar råvaror, fodertillsatser och förblandningar

text: Faktor (V) Volym (ton/år) * ABP /Råvaror Fodertillsatser och Våta/blöta** Torra förblandningar 0,25  10 000  20 000  10 000 0,50 10 001 – 20 000 20 001 – 40 000 10 001 – 20 000 0,75 20 001 – 30 000 40 001 – 60 000 20 001 – 30 000 1 30 001 – 40 000 60 001 – 80 000 30 001 – 40 000 2 > 40 000 > 80 000 > 40 000 * Införsel, tillverkning, försäljning. ** Drav, drank, etc.

text: SJVFS 2014:7

text: Tabell 5. Volymfaktor för beräkning av totala antalet offentliga kontroller per år för foderanläggningar som hanterar foderblandningar

text: Faktor (V) Volym (ton/år) * Foderblandningar Livsmedelsproducerande djur Sällskapsdjur och pälsdjur 0,25  1000  50 0,50 1 001 – 5 000 51 – 100 0,75 5 001 – 10 000 101 – 500 1 10 001 – 50 000 501 – 1 000 2 50 001 – 100 000 1 001 – 10 000 3 > 100 000 > 10 000 * Införsel, tillverkning, försäljning.

text: SJVFS 2010:83

text: Foderanläggningar som även producerar animaliska biprodukter (ABP) för andra ändamål är volymen summan av ABP som produceras för foder eller andra ändamål.

text: Bilaga 5 (har upphävts genom

text: SJVFS 2014:7


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om seminverksamhet med hästdjur

text: I dessa föreskrifter betyder anordnare: den som har Jordbruksverkets tillstånd att bedriva ett eller flera delmoment i en seminverksamhet, ansvarig veterinär: den veterinär som är utsedd av en anordnare och godkänd av Jordbruksverket och som skriftligen har förbundit sig att fortlöpande utföra de veterinära uppgifter som följer av denna författning, distribution: alla former av förmedling av sperma, hingststation: en anläggning i vilken sperma från hästdjur samlas för att användas i seminverksamhet, häst: hästdjur, vilda eller domesticerade arter av släktet uddatåiga hovdjur och korsningar mellan dessa, lagring: all förvaring av sperma, samlingsperiod: perioden från och med första provtagningstillfället till och med maximalt ett år framåt i tiden under vilken en hingst är tillgänglig för spermasamling och under vilken hingstens status avseende smitta som kan spridas med sperma inte förändras, seminverksamhet: samling, behandling, lagring eller distribution av sperma samt seminering, och sperma: obehandlat eller behandlat ejakulat från hingst.

text: Ytterligare bestämmelser som påverkar seminverksamhet med hästar finns i 1. Kommissionens förordning

text: (EU) nr 176/2010

text: av den 2 mars 2010 om ändring av bilaga D till

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: vad gäller seminstationer och spermastationer, embryosamlings- och embryoproduktionsgrupper samt villkor för donatordjur i form av hästdjur, får och getter och för hantering av sperma, ägg och embryon från dessa arter ,

text: EUT L 52, 3.3.2010, s. 14, (Celex 32010R0176).

text: 2. Kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 846/2014

text: av den 4 augusti 2014 om ändring av bilaga D till

text: rådets direktiv 92/65/EEG

text: vad gäller villkoren för donatordjur i form av hästdjur , 3. Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2010:61

text: ) om hästdjur som används till avel m.m., 4. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1996:24

text: ) om införsel av vissa djur samt sperma, ägg och embryon från vissa djur, 5. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1995:70

text: ) om utförsel av vissa djur samt sperma, ägg och embryon från vissa djur till länder inom Europeiska unionen (EU) samt till länder som har införlivat EU:s veterinära lagstiftning, 6. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2013:41

text: ) om operativa ingrepp samt skyldigheter för djurhållare och för personal inom djurens hälso- och sjukvård, 7. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2013:42

text: ) om läkemedel och läkemedelsanvändning, och 8. Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2013:14

text: ) om förebyggande och särskilda åtgärder avseende hygien m.m. för att förhindra spridning av zoonoser och andra smittämnen.

text: Tillstånd och godkännande

text: Den som vill bli anordnare för seminverksamhet ska ansöka om tillstånd för detta hos Jordbruksverket. Ansökan ska göras på blankett enligt bilagan till dessa 3 föreskrifter . Tillståndet för att få bedriva seminverksamhet kan omfatta ett eller flera delmoment. De olika delmomenten är 1. samling och behandling, 2. lagring, 3. distribution, samt 4. seminering.

text: För att få tillstånd för seminverksamhet krävs att minst en veterinär skriftligen har förbundit sig att vara ansvarig veterinär till verksamheten.

text: En anordnare som inte följer de bestämmelser som anges i dessa föreskrifter eller de villkor som har meddelats i samband med tillståndsgivningen kan få sitt tillstånd för seminverksamhet återkallat av Jordbruksverket. Jordbruksverket kan avslå en ansökan om tillstånd för den som vid upprepade tillfällen inte har följt de bestämmelser som anges i dessa föreskrifter och detta har rapporterats av länsstyrelsen enligt 6 kap. 1 §.

text: Ansökan om godkännande av hingststation för handel inom EU ska lämnas till Jordbruksverket. I ansökan ska anordnaren ange hur han eller hon avser att uppfylla 4 villkoren i

text: kommissionens förordning (EU) nr 176/2010

text: och kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 846/2014

text: EUT L 232, 5.8.2014, s. 5, (Celex 32014R0846). 3 Blanketten (D 19) finns på Jordbruksverkets hemsida (www.jordbruksverket.se). 4 EUT L 52, 3.3.2010, s. 14, (Celex 32010R0176). 5 EUT L 232, 5.8.2014, s. 5, (Celex 32014R0846).

text: Ansvarig veterinär

text: Den ansvariga veterinären ska fortlöpande kontrollera den seminverksamhet som bedrivs av anordnaren. Veterinären ska omedelbart påpeka brister i seminverksamheten för anordnaren. Den ansvariga veterinären ansvarar för att smittspridning förebyggs och att djurskyddet säkerställs. Den ansvariga veterinären ansvarar också för att antalet semineringar per sto optimeras med avseende på djurskydd och smittskydd.

text: Utbildning

text: Anordnaren ansvarar för att de personer som anlitas i seminverksamheten har den utbildning och/eller kompetens som krävs för att få utföra de uppgifter som är knutna till verksamheten.

text: Ansvarig veterinär för seminverksamheten ska ha genomgått en utbildning för veterinärer inom seminverksamhet med hästdjur som är godkänd av Jordbruksverket. Om relevant kompetens har inhämtats på annat sätt och Jordbruksverket bedömer den som likvärdig med kraven i första stycket kan detta godkännas efter ansökan hos Jordbruksverket.

text: Om någon annan än den ansvariga veterinären utför semineringar ska han eller hon ha genomgått en kurs för seminassistenter inom seminverksamhet med hästdjur, som har anordnats i enlighet med en av Jordbruksverket godkänd kursplan, alternativt ha utbildning enligt 9 §. Om relevant kompetens har inhämtats på annat sätt och Jordbruksverket bedömer den som likvärdig med kraven i första stycket kan detta godkännas efter ansökan hos Jordbruksverket.

text: Den som ansvarar för utbildning alternativt kursplan enligt 9 och 10 §§ ska ansöka hos Jordbruksverket om att få utbildningen eller kursplanen godkända av Jordbruksverket.

text: Andra personer än de som omfattas av 9 och 10 §§ och som anlitas i seminverksamheten ska ha sådana kunskaper om hygien och smittskydd att smittspridning i verksamheten förebyggs.

text: Hygien och smittskydd

text: I samtliga delmoment i seminverksamheten ska det upprätthållas god hygien. Det ska även vidtas åtgärder för att förebygga smittspridning. All utrustning som kan komma i kontakt med djur eller sperma under samling och behandling eller seminering ska rengöras och desinficeras noggrant före användningen, såvida inte engångsutrustning används.

text: I hanteringen av hästar i anslutning till seminverksamheten ska god hygien upprätthållas och sådana rutiner finnas att smittspridning förebyggs.

text: Läkemedel ska användas med återhållsamhet och bara när det finns behov av det. Vid val och dosering av antibiotika ska den ansvariga veterinären beakta risken för uppkomst av resistens.

text: 2 KAP. VILLKOR FÖR HINGST SOM ANVÄNDS I SEMINVERKSAMHET

text: I seminverksamhet får det endast användas sperma från en hingst som uppfyller villkoren i 2–6 §§ i det här kapitlet eller villkoren i kommissionens förordning (EU) 6 7 nr 176/2010 och kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 846/2014

text: Hingsten får inte visa tecken på smittsam sjukdom vid ankomsten till hingststationen eller den dag då spermasamlingen sker.

text: En hingst som ska användas i seminverksamhet ska i ett inledande skede av samlingsperioden provtas för Contagious Equine Metritis (CEM), Ekvin Virusarterit (EVA) och Ekvin infektiös anemi (EIA) enligt 4–6 §§ nedan.

text: Prover för CEM ska tas från hingstens penisskaft, urinrörets mynning och fossa uretralis. Om hingsten ska användas som spermagivare för färsk eller kyld sperma ska den provtas en gång med negativt resultat. Om sperma från hingsten ska frysas ska hingsten provtas två gånger med minst sju dagars intervall mellan provtagningarna. Proverna ska visa negativt resultat.

text: När det gäller EVA ska det utföras en serologisk undersökning på hingsten. Om hingsten visar positiv antikroppstiter ska den provtas för förekomst av EVA-virus i sperman. Sperma med förekomst av EVA-virus får användas i seminverksamhet under förutsättning att anordnaren senast i samband med beställning upplyser mottagaren och stoägaren om att det förekommer EVA-virus i sperman. EVA-positiv sperma får inte frysas för användning i seminverksamhet.

text: Testning för EIA ska göras med ett agar-gel-immunodiffusionstest (Coggins test) eller ett ELISA-test. Provet ska visa negativt resultat för att sperma från hingsten ska få användas i seminverksamhet.

text: Vid övergång från naturlig betäckning till seminverksamhet under pågående säsong ska det förflyta minst 30 dagar från det att hingsten senast betäckte naturligt till dess att den utnyttjas för seminverksamhet. Prover ska tas i enlighet med 4–6 §§ tidigast 14 dagar efter sista den naturliga betäckningen. Under samma period ska det också tas ett allmänbakteriologiskt prov på hingstens sperma. Seminering av ett sto med sperma från en hingst som används för naturlig betäckning får endast ske på medicinska grunder, vilka ska bedömas av den ansvariga veterinären.

text: 3 KAP. SAMLING OCH BEHANDLING AV SPERMA

text: Anordnaren ansvarar för att det vid varje spermasamlingstillfälle förs en spermasamlingsjournal som innehåller uppgifter om

text: 6 EUT L 52, 3.3.2010, s. 14, (Celex 32010R0176). 7 EUT L 232, 5.8.2014, s. 5, (Celex 32014R0846).

text: 1. platsen för spermasamling, 2. hingstens identitet, 3. spermans volym, motilitet och koncentration, 4. datumet för spermasamlingen och behandlingen av sperma, 5. antalet spermadoser, och 6. spädningsvätska samt eventuell tillsats av antibiotika. Anordnaren ansvarar för att spermasamlingsjournalen bevaras i minst fem år.

text: Stamlösning som ingår i en spädningsvätska ska vara steril. Animaliska produkter i en spädningsvätska får inte utgöra hälsorisk för människor eller djur.

text: Spermans förpackning ska märkas på ett sådant sätt att sperman – med fullständig säkerhet i alla led av dess hantering – kan identifieras och sammankopplas med den journal som avses i 2 §. Varje strå ska vara märkt på ett sådant sätt att samlingsdatum för sperman, hingstens identitet och anordnarens namn lätt kan fastställas.

text: 4 KAP. DISTRIBUTION OCH LAGRING AV SPERMA

text: Lokaler för distribution och lagring av sperma ska vara konstruerade på ett sådant sätt att de är lätta att rengöra och desinficera.

text: Anordnaren ansvarar för att den sperma som ska distribueras eller säljas åtföljs av en transportjournal. Journalen ska innehålla uppgifter om 1. hingstens identitet, 2. tidpunkten för samling och eventuell spädning, 3. eventuell antibiotikatillsats, 4. sperman är kyld eller fryst, och 5. rekommenderad förvaringstemperatur om sperman inte är fryst.

text: Anordnaren ansvarar för att det i samband med all distribution av sperma förs en distributionsjournal med anteckningar om vem som har tagit emot sperman och datum för leverans. Den anordnare som distribuerar sperma ska snarast efter betäckningssäsongens slut sända en sammanställning av distributionsjournalen till hingstägaren.

text: Anordnaren ansvarar för att uppgifter om insättning och uttag av spermadoser ur ett lager av fryst sperma förs in i en lagerjournal. När sperma från en annan distributör lagras ska dennes namn antecknas i lagerjournalen.

text: Anordnaren ansvarar för att distributionsjournaler och lagerjournaler bevaras i minst fem år.

text: 5 KAP. SEMINERING

text: Inför varje seminering ska den som utför semineringen kontrollera stoets identitet.

text: Semineringar ska utföras av en ansvarig veterinär eller av någon som har utbildning enligt 1 kap. 10 §.

text: Inför seminering ska den ansvariga veterinären bedöma stoets gynekologiska hälsotillstånd i den omfattning som krävs för att uppfylla 1 kap. 7 § sista stycket.

text: Om någon annan än den ansvariga veterinären utför semineringen ska varje seminering ske i samråd med den ansvariga veterinären.

text: Den ansvariga veterinären ska föra en undersökningsjournal för varje sto. Utöver de uppgifter som ska finnas med i journalen enligt Statens Jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2013:41

text: ) om operativa ingrepp samt skyldigheter för personal inom djurens hälso- och sjukvård ska journalen innehålla uppgifter om 1. stoets gynekologiska hälsotillstånd, 2. brunststatus, och 3. datum för seminering Undersökningsjournalen ska bevaras i fem år.

text: Anordnaren ansvarar för att det förs en semineringsjournal för varje hingst. Journalen ska innehålla uppgifter om 1. hingstens identitet, 2. stoets identitet, 3. datum för seminering, och 4. vem som har utfört semineringen. Anordnaren eller den ansvariga veterinären ska sända en kopia av semineringsjournalen till hingst- eller spermaägaren. Anordnaren ansvarar för att semineringsjournalen bevaras i minst fem år.

text: 6 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Länsstyrelsen ska rapportera till Jordbruksverket om det upptäcks allvarliga brister i verksamheten.

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2015, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 2012:6

text: ) om seminverksamhet med hästdjur upphör att gälla.

text: LEIF DENNEBERG

text: Märta North (Enheten för häst, fjäderfä och vilt)

text: Bilaga

text: ANSÖKAN - tillstånd för seminverksamhet med häst inom Sverige

text: Skickas till:

text: Jordbruksverket

text: 551 82 Jönköping

text: Ansökan gäller

text: Ny verksamhet Ändring av pågående verksamhet

text: Diarienummer

text: Anordnare/Sökande

text: Namn och adress Person- eller organisationsnummer

text: Telefonnummer (även riktnummer)

text: Mobiltelefonnummer

text: E-postadress

text: Län

text: Delmoment

text: plats adress

text: Spermasamling och behandling

text: plats adress

text: Lagring

text: plats adress

text: Distribution

text: plats adress

text: Seminering

text: Anordnarens underskrift

text: Datum Anordnare

text: Namnförtydligande

text: Förbindelse

text: • Undertecknad anordnare ansöker härmed om tillstånd för nedan angiven seminverksamhet med häst.

text: • Jag förbinder mig att fortlöpande kontrollera att seminverksamheten sker enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2015:1

text: ) om seminverksamhet med hästdjur.

text: Datum Ansvarig veterinärs underskrift

text: . Adress Namnförtydligande 200 02 15- Postadress Telefonnummer (även riktnummer) 20

text: 1 E-postadress

text: DV JS

text: Postadress Besöksadress E-post Internet Telefon Fax Pos tgiro

text: JORDBRUKSVERKET jo rdbruksverke t@

text: 551 82 JÖNKÖPING Vallga tan 8 jo rdbruksverke t.se ww w.jord bruksverket.se 036-1 5 50 0 0 03 6-3 0 8 1 82 1 56 66 -1


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om statligt stöd till produktion av biogas från gödsel

text: Grundläggande bestämmelser om stödet finns i förordningen (

text: För att kunna få stöd enligt dessa föreskrifter måste företaget som ansöker om utbetalning vara inkluderat i projektet för statligt stöd till produktion av biogas från gödsel. De företag som vill ansöka om inkludering kan göra det när som helst under en inkluderingsperiod. Jordbruksverket godkänner för inkludering de företag som uppfyller kraven i förordningen (

text: ) om statligt stöd till produktion av biogas och kraven i dessa föreskrifter. Projektet har tre inkluderingsperioder: 2015-2017, 2018-2020 och 2021-2023. Inför en ny inkluderingsperiod ska samtliga företag som vill vara inkluderade ansöka om detta.

text: Stödperioderna och senaste datum för ansökan om utbetalning kommer att beslutas av Jordbruksverket .

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med Avloppsslam: Slam från avloppsreningsverk, flerkammarbrunnar eller liknande anordningar som behandlar avloppsvatten från hushåll eller tätorter, eller från andra reningsverk som behandlar avloppsvatten med liknande sammansättning. Gödselgas: Rågas som producerats från stallgödsel i en biogasanläggning. Normalkubikmeter En kubikmeter gas med trycket 1,01325 bar (= 1 atm) och (Nm ): temperaturen 0C. Stödperiod: Den period för vilken stödet betalas ut.

text: Beslutet kommer att publiceras på Jordbruksverkets hemsida www.jordbruksverket.se/gödselgas.

text: Vad krävs för att bli inkluderad i projektet?

text: För att bli inkluderad i projektet måste företagets anläggning uppfylla de förutsättningar för stöd som står i förordningen (

text: ) om statligt stöd till produktion av biogas. Företagets anläggning måste även ha en kapacitet som understiger 50 000 ton uppgraderad rågas per år för produktion av fordonsgas eller att effekten för produktion av el eller annan energi understiger 500 kW. Vid beräkningen ska anläggningar med en gemensam anslutningspunkt till elnätet räknas som en anläggning.

text: För att kunna bli inkluderat i projektet måste företaget lämna in en ansökan för varje anläggning. Ansökan om inkludering ska innehålla följande uppgifter : 1. Företagets organisations- eller personnummer. 2. Anläggningens namn. 3. Företagets adress. 4. Kontaktperson och dennes e-post och telefon. 5. Underskrift av behörig firmatecknare. 6. Godkännandenummer för att hantera animaliska biprodukter. 7. En försäkran om att anläggningen inte blandar avloppsslam med gödsel. Företaget skriver försäkran på ansökan. 8. En försäkran om att anläggningen har inkopplad utrustning för att fackla eller bränna gas som vid överproduktion eller driftsstörning inte kan nyttiggöras. Företaget skriver försäkran på ansökan. 9. Samma uppgifter som anges i 13 § punkterna 3, 5 och 6 för året före första ansökan om inkludering. 10. Anskaffningsutgift, anskaffningsår och planenlig avskrivningstid för de materiella anläggningstillgångar som ingår i biogasanläggningen. 11. Investeringsstöd för anläggningen från offentliga stödgivare. 3 12. Total rötkammarvolym i m . 13. Anläggningens installerade kapacitet i ton rågas per år för anläggningar där det produceras rågas som ska bli fordonsgas, och installerad effekt i kW för övriga anläggningar.

text: Vad krävs för att Jordbruksverket ska bevilja gödselgasstöd?

text: Företaget måste minst en gång per år söka efter gasläckor i anläggningen samt dokumentera läckor och åtgärder. För att uppfylla detta krav måste företaget för anläggningen: 3 1. Ha en rutin för att söka efter läckor. Rutinen ska kunna visas upp vid kontroll. 2. Genomföra rutinen med ett läcksökningsinstrument som anger metanhalten i siffror. Detektionsgränsen ska vara högst 5 ppm. Kalibreringen av instrumentet ska utföras enligt tillverkarens instruktioner. 3. Vid kontroll kunna visa dokumentation från det årliga sökandet efter läckor.

text: Företaget måste med sin anläggning vara inkluderat i projektet.

text: Anläggningen får inte vara fullständigt avskriven under stödperioden.

text: Ansökan kan lämpligen lämnas på Jordbruksverkets blankett ”Ansökan om inkludering i projektet för statligt stöd till gödselgas”. Blanketten finns på Jordbruksverkets webbplats. 3 Ett exempel på hur en rutin kan se ut finns under villkor på Jordbruksverkets hemsida http://www.jordbruksverket.se/gödselgas.

text: Företaget får inte vara i svårigheter enligt punkt 20 i kommissionens meddelande Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i 4 svårigheter .

text: De företag som producerar rågas som ska bli fordonsgas och som har inlett sin verksamhet efter den 30 december 2013 får inte röta spannmål och andra stärkelserika grödor, socker och oljegrödor.

text: Anläggningen ska inte ha fått investeringsstöd eller annat statligt stöd så att det tillsammans med gödselgasstödet överstiger 15 miljoner euro.

text: För att få utbetalning måste företaget lämna in en ansökan för varje anläggning efter stödperiodens slut. Ansökan om utbetalning ska innehålla följande uppgifter . Uppgifterna som anges i punkterna 3, 5 och 6 ska avse den gångna stödperioden eller, om anläggningen blev inkluderad i projektet under stödperioden, den tid som följde efter att ansökan om inkludering av anläggningen kom in till Jordbruksverket. 1. Grunduppgifter a) Anläggningens namn. b) Företagets adress. c) Kontaktperson och dennes e-post och telefon. d) Underskrift av behörig firmatecknare. e) Företagets bank- eller postgironummer. 2. Uppgifter om företaget och anläggningen a) Försäkran att företaget inte är föremål för betalningskrav på grund av ett beslut av Europeiska kommissionen som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre marknaden. Företaget kan ge sin försäkran på ansökan. b) Försäkran av sökande som producerar rågas som ska bli fordonsgas och som har inlett sin verksamhet efter den 30 december 2013, att anläggningen inte rötar spannmål och andra stärkelserika grödor, socker och oljegrödor. Företaget kan ge sin försäkran på ansökan. 3. Substrat och användning a) Mängd gödsel som rötats i anläggningen, angivet i ton våtvikt och uppdelat per djurslag och gödselslag. b) Mängd övriga substrat som rötas i anläggningen utöver gödseln, angivet i ton våtvikt uppdelat per substrat. c) Gasens huvudsakliga användningsområde såsom fordonsgas eller övrig användning såsom elektricitet, värme och kyla. 4. Kostnader och intäkter som avser anläggningen. Företaget ska styrka sina ekonomiska uppgifter enligt nedan med ett bifogat utdrag ur bokföringen där biogasanläggningen särredovisas. Utdraget ska bestå av en huvudbok för alla konton som berör biogasanläggningen. Utdraget ska endast omfatta de transaktioner som avser biogasanläggningen under stödperioden och inte omfatta företagets eventuella övriga verksamhet. a) Intäkter från försäljning av gas, el, värme eller kyla från anläggningen. b) Uppgifter om intäkter från elcertifikat. c) Anskaffningsutgift och planenlig avskrivningstid för årets investeringar. d) Investeringsstöd för årets investeringar. e) Totala räntekostnader för biogasanläggningen.

text: 4 Meddelande från kommissionen – Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (2014/C 249/01), (EUT C 249, 31.7.2014, s. 1, Celex 52014XC0731(01)). 5 Ansökan kan lämpligen lämnas på Jordbruksverkets blankett ”Ansökan om utbetalning av stöd för gödselgas”. Blanketten finns på Jordbruksverkets webbplats.

text: f) Drift- och underhållskostnader för biogasproduktionen. g) Personalkostnader för biogasproduktionen. 5. Producerad mängd rågas under stödperioden redovisat i Nm . Gasen redovisas genom förändringen i mätarställningen för aktuell stödperiod. Om mätningen av rågas inte fungerar kan företaget lämna in uppgifter från dokumenterad mängd 3 3 levererad rågas (Nm ), uppmätt mängd el (kWh) eller fordonsgas (Nm ). Jordbruksverket räknar 1 kWh el som motsvarande 2 kWh energi från rågas samt 1 kWh energi från fordonsgas (1/(0,97*9,97) Nm fordonsgas) som motsvarande 1 kWh energi från rågas (1/(0,6*9,97) Nm rågas). 6. Användningsområden a) Värmeproduktion i kWh och andel som används i företaget. b) Produktion av kyla i kWh och andel som används i företaget. c) Elproduktion i kWh och andel som används i företaget. d) Rågasproduktion till uppgradering i Nm . 3 e) Fordonsgasproduktion i Nm och andel som används i företaget. f) Annan produktion i kWh och andel som används i företaget. 7. Administration. Uppgifterna i punkterna a-b behöver enbart lämnas om ansökan ges in 2016 eller senare och om ansökan är den första ansökan om utbetalning för anläggningen det kalenderåret. a) Antal timmar som företaget har använt för att fylla i ansökan om utbetalning. b) Uppgift om företaget har anlitat någon konsult för att fylla i ansökan om utbetalning.

text: Hur beräknar Jordbruksverket stödet?

text: Jordbruksverket beslutar om maximalt belopp per anläggning för fordonsgas respektive el och annan användning. Jordbruksverket bestämmer de maximala beloppen utifrån inkomna ansökningar om utbetalning och Jordbruksverkets budget för stödperioden. Det maximala beloppet för fordonsgas ska vara dubbelt så högt som för el och annan användning. Jordbruksverket räknar varje anläggning till den kategori som är gasens huvudsakliga användningsområde.

text: Stödbeloppet för respektive anläggning ska uppgå till det lägsta av följande belopp: 1. Produktionen av gödselgas under stödperioden multiplicerat med stödbeloppet per kWh. Jordbruksverket räknar att 1 Nm rågas motsvarar 5,982 kWh. Som produktion används den minsta mängden av följande: a) Den mängd stallgödsel i ton våtvikt som använts i anläggningen under stödperioden multiplicerat med Jordbruksverkets nyckeltal för gasproduktion för respektive gödselslag, omräknat till kWh. b) Den producerade mängden rågas omräknat till kWh för stödperioden. 2. Skillnaden mellan anläggningens produktionskostnader och marknadspriset för den aktuella energiformen (naturgaspriset respektive elpriset). 3. De maximala beloppen per anläggning för fordonsgas och för el och annan användning.

text: Övriga villkor för stödet

text: Jordbruksverket kan komma att göra kontroller på plats.

text: Företaget ska spara handlingar som ligger till grund för stödet ett år efter att företaget inte längre är inkluderad i projektet.

text: Jordbruksverket kan besluta om undantag från dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl. -------------------------------------- Denna författning träder i kraft den 1 maj 2015.

text: HARALD SVENSSON Camilla Lagerkvist Tolke (Klimatenheten)