title: Föreskrifter om ändring i Naturvårdsverkets föreskrifter (NFS 2006:1) om kartläggning och analys av ytvatten enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön

text: I dessa föreskrifter avses med attribut: egenskaper hos ett visst objekt. För geografiska objekt indelas attribut i geometriska (läge, form, storlek) och tematiska (annan egenskap än geometri), geografisk databas: databas som innehåller digitala geografiska data, GIS: Geografiska informationssystem, informationssystem som hanterar geografiska data, riskbedömning: bedömning, i enlighet med bilaga II punkten 1.5 andra stycket till direktiv

text: , av om ytvattenförekomsten riskerar att inte uppfylla de kvalitetskrav som fastställs enligt

text: 4 kap.

text: förordningen (

text: ) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, statusklass: den status ytvattenförekomsten bedöms ha enligt definitionerna i bilaga V till direktiv 2000/60, topologi: beskrivning av hur geografiska objekt ansluter eller angränsar till varandra, unik identitet: en unik identitet för en företeelse som är oberoende av dess representation och som kan jämföras med ett personnummer. Identiteten kan användas som kopplingsnyckel dvs. med hjälp av denna knyts information om objektet till objektet, ytvattenkategori: en sjö, ett vattendrag, ett kustvattenområde eller ett vatten i övergångszon.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000

text: om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1, Celex 32000L0060). 1

text: Ytvattenförekomster ska avgränsas i relevant skala. Tilldelning av unika identiteter ska göras enligt punkt 4.2 i bilaga 4 till denna föreskrift.

text: Vid betydande påverkan från punktkällor ska utsläppet kopplas till berörd ytvattenförekomst tillsammans med information om punktkällans geografiska läge i form av x- och y-koordinat, dess existerande unika identitet i emissionsregistret (EMIR) och branschtillhörighet enligt Svensk Näringsgrensindelning (SNI) med hushåll som tillägg.

text: Bedömningen av annan betydande påverkan än påverkan från punktkällor ska genomföras på lämplig geografisk nivå. Resultatet av bedömningen ska kopplas till vald geografisk nivå tillsammans med information om branschtillhörighet, med hushåll som tillägg, i kategorierna areella näringar, industri, övrig eller okänd om uppgifter om källan saknas, samt vald metod för bedömning.

text: Registret över skyddade områden ska innehålla nationellt gällande data som beskriver områdenas geografiska avgränsning, i GIS-format, och som anger dess unika identitet. Registret ska även innehålla uppgift om områdets namn, enligt vilket/vilka EG-direktiv området är utpekat, svensk lagstiftning som skyddar området samt syftet med skyddet.

text: Varje ytvattenförekomst ska tilldelas en unik identitet enligt punkt 4.2 i bilaga 4 till denna föreskrift.

text: Ytvattenförekomsternas geometri ska kunna tillhandahållas i referenssystemet SWEREF 99 TM.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 31 maj 2008.

text: Naturvårdsverket

text: Lars-Erik Liljelund

text: Håkan Marklund

text: (Enheten för Miljöövervakning)

text: Bilaga 2 Kriterier för indelning av limniska typer

text: --------------------------------------------------------------------------------------------- Exempel: en sjö belägen i ekoregion 2 med djup större än 5 meter och en yta större än 10 km men med låg humushalt och alkalinitet ges beteckningen 2S(DLNN).

text: Tabell 1

text: SJÖAR

text: Djup (medel) Djup (max) Yta Humus Kalk

text: > 4 m (D) > 5 m (D) > 10 km (L) > 50 mg Pt/l (Y) > 1,0 mekv alk (Y) </= 4 m (S) </= 5 m (S) </=10 km (S) </= 50 mg Pt/l (N) </= 1,0 mekv alk (N)

text: Tabell 2

text: VATTENDRAG

text: Avrinningsområde Humus Kalk > 100 km (L) >50 mg Pt/l (Y) > 1,0 mekv alk (K) </= 100 km (S) </= 50 mg Pt/l (N) </= 1,0 mekv alk (N)

text: Bilaga 4

text: 4.2 Principer för identitetssättning

text: Ytvattenförekomstidentiteten för en vattendragssträcka beräknas som SE plus en fryst centrumkoordinat motsvarande tio meters noggrannhet, vilket motsvarar sex siffror i nordkoordinaten och fem siffror i ostkoordinaten i SWEREF 99 TM (t.ex. SE666752-64617).

text: 4.2.1 Vid justering respektive tillägg av vattendrag

text: Identitetssättning vid uppdelning av en ytvattenförekomst ska ske enligt principen att centrumkoordinaten för respektive ny vattenförekomst utgör underlag för de nya identiteterna. Ytvattenförekomsten uppströms respektive nedströms delningspunkten får en identitet som består av landsbeteckningen SE och centrumpunktens koordinat enligt SWEREF 99 TM.

text: 4.2.2 Vid justering respektive komplettering av sjöar

text: Vid finindelning av sjöar skapas identiteter för de nya ytvattenförekomsterna (bassängerna) bestående av landskoden SE och koordinaterna för polygonens ungefärliga mittpunkt i SWEREF 99 TM (t. ex. SE676345-34653). ---------------------------------------------------------------------------------------------

text: 4 Elanders i Vällingby 2008 57185


fs: nfs

publisher: Naturvårdsverket

title: Naturvårdsverkets föreskrifter om lämnande av uppgifter med anledning av producentansvaret för elektriska och elektroniska produkter

text: Begreppet producent har i dessa föreskrifter samma betydelse som i förordningen (

type: stycke

type: paragraf

text: Begreppet hushållsavfall har i dessa föreskrifter samma betydelse som i

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: Tillämpningsområde

type: rubrik

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om rapportering enligt förordningen (

text: Lämnande av uppgifter till Naturvårdsverket

text: Bilagorna 1–3 till dessa föreskrifter anger vilka uppgifter producenterna ska registrera och rapportera till Naturvårdsverket med anledning av förordningen (

text: Alla uppgifter enligt 4 § ska lämnas elektroniskt till Naturvårdsverkets register för producentansvaret för elektriska och elektroniska produkter, EE-registret. Om särskilda skäl föreligger kan rapporteringen ske via pappersblanketter.

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/96/EG av den 27 januari 2003

text: om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) (EGT L 37, 13.2.2003, s. 24, Celex 32002L0096), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/108/EG

text: (EGT L 345, 31.12.2003, s.106, Celex 32003L0108). 1

text: Rapportering om sålda mängder enligt 9 § 1–3 samt om insamlade mängder enligt

text: 20 § förordningen (2005:209)

text: om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter ska omfatta minst uppgifterna i bilagorna 1 och 2.

text: Rapportering enligt

text: 27 §

text: samt

text: 9 § 4

text: förordningen (

text: ) om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter avseende hur skyldigheten att säkerställa ﬁnansiering av omhändertagandet enligt 18 § har fullgjorts ska omfatta minst uppgifterna i bilaga 3.

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. År 2009 ska rapporteringen enligt 7 § ske senast 31 mars och omfatta verksamhetsåren 2007 och 2008. 2. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 oktober 2008 varvid de gamla föreskrifterna i

text: NFS 2006:15

text: upphävs.

text: Naturvårdsverket

text: EVA SMITH

text: Jon Engström

text: (Enheten för Styrmedels administration)

text: Bilaga 1

text: Uppgifter att rapportera – sålda mängder

text: Producenten ska ange sålda mängder i kg, uppdelat på de 10 produktkategorierna i förordningen (

text: ) om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter. Uppgifter ska lämnas om sålda mängder i Sverige och på distans till respektive land inom den Europeiska unionen. Uppgifterna ska anges både för hushållsprodukter och för andra produkter än hushållsprodukter.

text: Bilaga 2

text: Uppgifter att rapportera – insamlade och behandlade mängder

text: Producenten ska rapportera antal kg som samlats in uppdelat på de 10 produktkategorierna i förordningen (

text: ) om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter. Uppgifterna ska anges både för hushållsavfall och för annat avfall än hushållsavfall.

text: De insamlade mängderna ska delas upp på följande poster: □ Återanvänts utan förbehandling □ Återanvänts efter förbehandling □ Materialåtervunnits □ Energiåtervunnits □ Bortskaffats på annat sätt □ Exporterats för omhändertagande

text: Bilaga 3

text: Uppgifter att rapportera – fullgörande

text: Uppgifter om insamlingssystem

text: Producenten ska ange vilket eller vilka system de använt sig av för insamling av avfall från produkter som satts på marknaden före den 13 augusti 2005 respektive efter den 12 augusti 2005. Uppgifterna ska anges både för avfall från hushållsprodukter och för avfall från andra produkter än hushållsprodukter

text: Uppgifter om ﬁnansiella garantier

text: Producenten ska ange hur de har uppfyllt kraven i

text: 18 § förordningen (2005:209)

text: om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter. Skyldigheter angående avfall från hushållsprodukter som sålts före

text: den 13 augusti 2005

text: 13 § förordningen (2005:209)

text: Elanders i Vällingby 2008 58532

type: foreskrift


title: Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd om bidrag och ersättningar för viltskador enligt 11 och 12 §§ viltskadeförordningen (2001:724)

text: Följande begrepp har i denna författning följande betydelse: Vilt: vilda däggdjur och fåglar enligt

text: 2 § jaktlagen (1987:259)

text: . Fredat vilt: vilt som inte får jagas med stöd av bestämmelserna i bilagorna 1–4 i

text: jaktförordningen (1987:905)

text: eller med särskilt tillstånd från länsstyrelsen. Näringsverksamhet: verksamhet för vilken inkomster och utgifter ska deklareras för skattemyndigheten på särskild näringsbilaga Viltskada: skada på egendom som orsakas av vilt. Tamdjur: Andra tamdjur än ren.

text: Medel som Naturvårdsverket årligen anvisar länsstyrelserna för användning enligt

text: 11 § viltskadeförordningen (2001:724)

text: får endast användas för att lämna bidrag och ersättningar enligt dessa föreskrifter. Medlen ska i första hand användas för att lämna bidrag för 1. genomförande eller utveckling av åtgärder som är avsedda att förebygga viltskador orsakade av fredat vilt, 2. information och utbildning om åtgärder som avses i 1., 3. utvärdering av effekter av insatser som avses i 1. och 2., 4. besiktningsmännens verksamhet. För ersättning till personer som skadats eller dödats av björn disponerar länsstyrelsen de medel som Naturvårdsverket särskilt anvisar länsstyrelsen i det enskilda fallet.

text: Kartläggning

text: Länsstyrelsen ska kartlägga förekomsten av fredade, skadegörande viltarter av betydelse i länet med avseende på beståndsstorlek och geografisk utbredning. Kartläggningen ska utgöra grund för planering av användningen av de medel som länsstyrelsen årligen tilldelas för bidrag och ersättningar för viltskador.

text: Ansökan om bidrag för genomförande av åtgärder som är avsedda att förebygga viltskador ska inges till länsstyrelsen i det län i vilket åtgärderna ska genomföras. Om länsstyrelsen inte beslutar annat, ska ansökan vara inkommen senast tre månader före den tidpunkt vid vilken åtgärderna ska påbörjas. Till akuta åtgärder och vid särskilda fall får länsstyrelsen betala ut bidrag omedelbart. Ansökan ska göras på blankett Ansökan om bidrag för förebyggande av viltskada som Naturvårdsverket fastställer och som länsstyrelsen tillhandahåller.

text: Länsstyrelsen beslutar om bidrag och om bidragets storlek. Sådana beslut får fattas efter ansökan eller på länsstyrelsens eget initiativ. Bidrag får dock inte lämnas till mervärdesskatt.

text: Bidrag får endast lämnas för 1. genomförande av åtgärder som har dokumenterad skadeförebyggande effekt. 2. utveckling av åtgärder som på sannolika skäl bedöms kunna ge tillräckliga skadeförebyggande effekter.

text: Bidrag får inte lämnas för åtgärder som avser skydd av egendom som 1. genom sin koncentrerade eller övriga karaktär är särskilt skadeexponerad och därför kräver att skadeförebyggande åtgärder alltid genomförs för att inte drabbas av viltskador. 2. är avsedd för annan användning än i näringsverksamhet. Trots det som föreskrivs i 1:a stycket får länsstyrelsen medge visst bidrag till skadeförebyggande åtgärder om särskilda skäl föreligger.

text: Länsstyrelsen får på eget initiativ besluta om utveckling av åtgärder för att förebygga viltskador orsakade av fredat vilt.

text: Beslutar länsstyrelsen att lämna bidrag till skadeförebyggande åtgärder, ska beslutet innehålla villkor för användning av medel, villkor om att en skriftlig uppgift ska lämnas till länsstyrelsen om hur bidraget använts och om vilka resultat som erhållits av åtgärderna. Länsstyrelsen får även begära att andra uppgifter ska lämnas. Kopia av beslutet ska överlämnas till utsedd besiktningsman som ska kontrollera om åtgärderna genomförts på det beslutade sättet. Länsstyrelsen får betala ut bidrag i förskott. I de fall där länsstyrelsen betalar ut bidraget i förskott ska en skriftlig redovisning lämnas om hur bidraget får användas.

text: Den som drabbats av viltskada som orsakats av annat fredat vilt än säl och som avser att ansöka om ersättning för skadan ska utan dröjsmål efter det att skadan upptäckts anmäla skadan till länsstyrelsen.

text: Viltskador som orsakats av annat fredat vilt än säl ska snarast besiktigas av besiktningsman.

text: Vid varje besiktning ska ett besiktningsintyg utfärdas på blankett Besiktning av viltskada på gröda, Besiktningsintyg för tamdjur eller Besiktning av hund som Naturvårdsverket fastställer och som länsstyrelsen tillhandahåller. Den som fått egendom besiktigad ska erhålla en kopia av besiktningsintyget.

text: Ansökan om ersättning för tamdjur som skadats eller dödats av varg, björn, järv, lo eller kungsörn ska göras på blankett Ansökan om ersättning som Naturvårdsverket fastställer och som länsstyrelsen tillhandahåller. Ansökan ska vara inkommen inom tre månader efter det att den skada upptäckts för vilken ersättning begärs om inte särskilda skäl föreligger. Till ansökan ska fogas eventuella kvitton avseende kostnader för veterinärvård och andra styrkta kostnader som skadan föranlett.

text: Ansökan om ersättning för viltskada som orsakats av säl ska göras på blankett som länsstyrelsen tillhandahåller. Om länsstyrelsen inte beslutar annat, ska ansökan vara inkommen senast den 31 maj året efter det år under vilket skadan inträffat. Till ansökan ska fogas de handlingar som länsstyrelsen särskilt beslutar om samt de övriga handlingar som sökanden önskar åberopa.

text: Ansökan om ersättning för andra skador än som avses i 13 och 14 §§ ska göras på blankett Ansökan om ersättning på gröda som Naturvårdsverket fastställer och som länsstyrelsen tillhandahåller. Ansökan ska vara inkommen inom 3 månader efter det att den skada upptäckts för vilken ersättning begärs om inte särskilda skäl föreligger. Till ansökan ska fogas de handlingar som sökanden önskar åberopa

text: Länsstyrelsen beslutar om ersättning enligt 13–15 §§ och om ersättningens storlek. Ersättningen ska grundas på egendomens värde vid skadetillfället om inte särskilda skäl föreligger.

text: Ersättning får endast lämnas för viltskada som anmälts till länsstyrelsen enligt 10 § och besiktigats enligt 11 §, om inte särskilda skäl föranleder annat. Läns- 3

text: styrelsen kan lämna ersättning för sekundära skador som inte kunnat konstateras vid besiktningstillfället.

text: Ersättning får lämnas för skador på egendom under förutsättning att det inte varit praktiskt möjligt att förebygga eller förutse skadan eller om särskilda skäl föreligger.

text: Ersättning får inte lämnas för 1. hund som skadats eller dödats vid jakt, jaktträning, jaktprov eller motsvarande om skadan är orsakad av den djurart som jakten avsåg, 2. skada på vilt eller andra vilda djur, utom fisk och kräftdjur som fångats i fiskeredskap och som skadats av säl, 3. skada på egendom som är avsedd för annan användning än i näringsverksamhet. Länsstyrelsen får dock om särskilda skäl föreligger besluta om ersättning för skador som avses i första stycket.

text: Ersättning för hund som skadats av varg, björn, järv, lo eller kungsörn får lämnas med maximalt 5.000 kronor för självrisk i försäkring, eller om hunden är oförsäkrad, för veterinärvård eller andra styrkta kostnader som skadan föranlett. Därutöver får ersättning lämnas med högst 5.000 kronor. Ersättning för hund som dödats eller avlider eller avlivas efter att ha skadats av varg, björn, järv, lo eller kungsörn får lämnas med högst 20.000 kronor.

text: Ersättning för skada som orsakats av säl får endast lämnas till licensierad yrkesfiskare. Sådan ersättning ska beräknas på det sätt som länsstyrelsen särskilt beslutar.

text: Har någon skadats av björn och avser att ansöka om ersättning, ska skadan anmälas till länsstyrelsen utan dröjsmål efter det att skadan inträffat. Har person dödats eller dött efter att ha angripits av björn och avser den avlidnes efterlevande att ansöka om ersättning för dödsfallet, ska skadan anmälas till länsstyrelsen.

text: Har länsstyrelsen mottagit anmälan som avses i 22 § ska länsstyrelsen besluta om den utredning som anmälan föranleder. Länsstyrelsen kan fatta beslut om utredning på eget initiativ.

text: Ansökan om ersättning till person som skadats eller för person som dödats eller dött efter att ha angripits av björn ska ha inkommit till länsstyrelsen senast tre år

text: efter det år under vilket skadan eller dödsfallet inträffat. Till ansökan ska fogas de handlingar som länsstyrelsen särskilt beslutar om samt de övriga handlingar som sökanden önskar åberopa.

text: Ersättning för personskada eller dödsfall ska beräknas enligt

text: 5 kap.

text: 5 §§

text: skadeståndslagen (1972:207)

text: Länsstyrelsen svarar för att ett med hänsyn till viltskadornas omfattning tillräckligt antal besiktningsmän för viltskador utses i länet. Som besiktningsman får endast utses person som genomgått den grundutbildning för besiktningsmän som Naturvårdsverket särskilt fastställt eller person som har dokumenterade kunskaper som motsvarar kraven i utbildningen. Utsedda besiktningsmän ska inneha relevanta kunskaper och regelbundet genomgå den vidareutbildning som Naturvårdsverket också tillhandahåller. Personer som ges i uppdrag att besiktiga viltskador ska ha genomgått utbildningen med godkänt resultat.

text: Ersättning (arvode) till besiktningsman för viltskador ska lämnas av länsstyrelsen med ett av länsstyrelsen fastställt belopp, räknat från tidpunkten för när utresan påbörjades till tidpunkten för återkomsten till utgångspunkten för utresan. Ersättning för resa till och från platsen för förrättningen ska av länsstyrelsen lämnas med den sammanlagda skattefria och skattepliktiga ersättning som utgår till länsstyrelsens tjänstemän för användning av egen bil i tjänsten.

text: Uppgifter, som enligt 12 § ska lämnas av besiktningsmannen på besiktningsintyg, ska snarast registreras av besiktningsmannen eller länsstyrelsen direkt i Rovdjursforum. Länsstyrelsen ska även fortlöpande registrera ansökningar om bidrag och ersättning, övriga handlingar som hör till sådana ansökningar samt därav föranledda beslut. Registrering i Rovdjursforum gäller alla viltskador utom skador som orsakas av sälar.

text: Övergångsbestämmelser

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2009 varvid de gamla föreskrifterna i

text: NFS 2002:13

text: upphör att gälla. För skador inträffade före den 1 januari 2009 ska bestämmelserna i

text: NFS 2002:13

text: tillämpas.

text: Naturvårdsverket

text: EVA SMITH

text: Per Risberg

text: (Viltförvaltningsenheten)

text: Skyddsjakt

text: Länsstyrelsen bör ta ett samlat ansvar för viltskadorna i länet. Enligt principen att viltskador ska förebyggas genom jakt, bör länsstyrelserna i första hand motverka viltskador genom att lämna tillstånd att bedriva skyddsjakt. Om inte skyddsjakt är möjlig eller skyddsjakten inte ger avsedd effekt kan bidrag och ersättning lämnas. Skyddsjakt som bedrivs på säl, varg, björn, järv eller lo med stöd av särskilt tillstånd från Naturvårdsverket eller länsstyrelsen bör inte utgöra hinder för att bevilja bidrag eller ersättning.

text: Gåsbetesåkrar m.m.

text: Viltskademedel bör generellt inte användas för att lösa problem med viltskador som uppstår inom områden som skyddats med stöd av bestämmelser i

text: miljöbalkens

text: 7 kap.

text: Sådana skador bör förebyggas eller ersättas med andra medel. Viltskador som inträffar i direkt anslutning till sådana områden bör hanteras enligt de regler och principer som generellt gäller för viltskador. Det gäller särskilt skador som orsakas av gäss för vilka jakttider är fastställda i

text: jaktförordningen

text: Viltskadeanslaget (till 2 §)

text: Syftet med viltskadeanslaget är att förebygga och ersätta skador orsakade av vilda djur som i huvudsak inte får jagas.

text: Medel för ersättning till person som skadats av björn eller för person som dödats eller avlider efter angrepp av björn, fördelas från viltskadeanslaget till länsstyrelsen av Naturvårdsverket i varje enskilt fall.

text: Kartläggning och utvärdering (till 3 §)

text: Utgångspunkten för planeringen av hur medlen ska användas bör främst vara den av riksdagen uttalade grundprincipen, att medlen i första hand ska användas för skadeförebyggande åtgärder (bidrag). Länsstyrelsen ska därför kartlägga vilka skadetyper som förekommer i länet och även vilka viltarter som orsakar dessa skador. Kartläggningen bör även omfatta verksamheter som kan vara särskilt utsatta för viltskador. Kartläggningen bör också vara framåtsyftande, vilket innebär att en prognos för utvecklingen inom de närmaste 3–5 åren bör göras samtidigt. Kartläggningen bör avse vilka nya skadetyper som kan förväntas uppträda samt vilka viltarter som kan antas komma att etablera sig i länet under perioden. Med utgångspunkt från resultaten av kartläggningen bör en handlingsplan upprättas som anger de kort- och långsiktiga målen för de tilldelade medlens användning. Handlingsplanen bör upprättas i samråd med berörda organisationer. Länsstyrelsen bör översända en kopia av handlingsplanen till Naturvårdsverket. Åtgärder som länsstyrelsen lämnat bidrag till bör utvärderas. Det gäller särskilt åtgärder som är under utveckling.

text: Bidragets storlek (till 5 §)

text: Länsstyrelsen bör i sina förvaltnings- och handläggningsplaner efter samråd med berörda näringar fastställa kriterier för när bidrag ska ges. Länsstyrelsen bör beakta den skyldighet som anses åligga envar att själv vidta rimliga förebyggande åtgärder mot viltskador. Länsstyrelserna bör gemensamt fastställa enhetliga bidragsnivåer. Vissa åtgärder kan också vara av sådan natur att bidraget för dessa bör vara högre än för andra, exempelvis på grund av de skadegörande viltarternas olika skyddsvärde eller värdet på den skadeutsatta egendomen. Beslut om bidrag bör föregås av en ekonomisk kalkyl som bygger på att ett bidrag ska vara en långsiktig investering. Inom ett område kan exempelvis en viss viltskada förväntas inträffa så sällan att investeringar genom bidrag inledningsvis kan vara tveksamma. Om kostnaderna för förebyggande åtgärder avsevärt överstiger förväntade ersättningsanspråk bör länsstyrelsen överväga att inte lämna bidrag.

text: Forskning och Utveckling (till 6 § 2)

text: Länsstyrelsen får lämna bidrag till projekt för utveckling av medel eller metoder avsedda att minska eller eliminera viltskador. Projekten bör ha varit föremål för vetenskaplig eller motsvarande granskning.

text: Särskilda skäl m.m. (till 7 § 1)

text: Vissa verksamheter är betydligt mer skadeutsatta än andra. Det gäller bland annat fiskodlingar, vilthägn, trädgårdsodlingar, kräftodlingar och energiskogsodlingar. En grundförutsättning för att bedriva verksamhet av sådant slag är därför att anläggningen redan från början är byggd så att viltskador inte kan uppkomma. Bidrag bör därför inte lämnas för åtgärder som avser sådana anläggningar. Undantag kan göras för anläggningar som etablerades före 1999.

text: Särskilda skäl (till 8 §)

text: Trots att hållande av tamdjur på fritt skogsbete och biodling är mera skadeutsatta bör sådana verksamheter kunna vara bidrags- och ersättningsberättigade av naturvårdsskäl.

text: Värdering (till 11 §)

text: Värdering bör utföras enligt riktlinjer som Viltskadecenter utarbetar på uppdrag av Naturvårdsverket. Vid besiktning av viltskador på gröda bör den skadade eller förlorade egendomen värderas. Länsstyrelserna bör använda avräkningspriser för grödor och priser på får som Naturvårdsverket låter ta fram. För andra tamdjur än får och hundar bör Viltskadecenter tillfrågas om värdering. Besiktningen ska registreras i Rovdjursforum snarast. Besiktningsman bör inte besiktiga skada hos personer eller företag till vilka han eller hon har ett jävsförhållande.

text: Skador orsakade av säl (till 14 §)

text: Ersättning för skador av säl bör endast betalas ut till licensierade yrkesfiskare. Som villkor för ersättning bör länsstyrelsen kräva att uppgifter om fisket lämnats i loggbok eller motsvarande. 7

text: Ersättningens storlek (till 16 §)

text: Av

text: 11 § viltskadeförordningen (2001:724)

text: framgår att ersättning endast får lämnas om det är uppenbart oskäligt att den skadedrabbade själv ska svara för kostnaderna för skadan. Länsstyrelsen bör därför i varje enskilt fall göra en skönsmässig bedömning av värdet av skadan i förhållande till det drabbade företagets förmåga att själv stå för skadan.

text: Sekundära skador (till 17 §)

text: Sekundära skador kan till exempel vara tamdjur som inte kan återfinnas efter ett besiktigat rovdjursangrepp.

text: Genomförda åtgärder (till 18 §)

text: Principen gäller att varje näringsidkare är skyldig att själv genomföra åtgärder för att förebygga viltskador. För att ersättning ska kunna lämnas krävs därför, att den skadedrabbade har genomfört åtgärder som verkligen (dokumenterat) haft förutsättningar att förhindra eller minska en viss viltskada. Självfallet bör dock detta krav vägas mot den skadedrabbades möjligheter att bedöma om en viss viltskada skulle inträffa eller inte. Länsstyrelsen bör därför exempelvis inte kräva att skadeförebyggande åtgärder genomförs till skydd för en viss viltart, om denna inte har en fast förekomst i området. Däremot bör ett sådant krav övervägas efter det att viltarten börjat uppträda regelmässigt i regionen. Viss egendom är inte möjlig att skydda mot viltskador av ekonomiska eller praktiska skäl. Länsstyrelsen bör därför själv avgöra i vilka fall det är rimligt att kräva att skadeförebyggande åtgärder ska ha vidtagits. Krav på att skadeförebyggande åtgärder ska ha genomförts bör generellt inte ställas på hundägare som fått sin hund skadad eller dödad av varg, björn, järv, lo eller kungsörn. Däremot bör länsstyrelsen inte lämna ersättning för skador på hundar som använts eller hållits på ett sätt som uppenbarligen exponerat hundarna för skador. Det gäller exempelvis skador eller dödsfall som inträffar vid jakt med hund efter exempelvis björn och lo. Jaktträning, jaktprov eller motsvarande som avser dessa arter bör härvid likställas med jakt.

text: Hund m. m. (till 19 § 1)

text: Ersättning för hund som skadas eller dödas av varg, björn, järv, lo eller kungsörn bör lämnas, om hunden skadats eller dödats av annan viltart än den som jakten avser.

text: Fisk- och kräftodlingar (till 19 § 2)

text: För exempelvis fisk i fiskodlingar, kräftor och liknande, bör inte ersättningar lämnas, eftersom uppfödning av sådana djur sker så koncentrerat och skadeexponerat att viltskador alltid måste påräknas.

text: Näringsverksamhet (till 19 § andra stycket)

text: För häst, hund eller utrotningshotade lantrasdjur och nordiskt bi som skadats eller dödats av varg, björn, järv, lo eller kungsörn kan undantag göras från kravet på näringsverksamhet.

text: Hundar (till 20 §)

text: Ersättning för hund som skadats av varg, björn, järv, lo eller kungsörn och som sedan avlider eller avlivas på grund av skadan, bör lämnas i enlighet med vad som föreskrivits både i första och andra stycket. Det innebär att ersättning kan lämnas både för veterinärvård m.m. av den skadade hunden och för den avlidna eller avlivade hunden.

text: Ansökan (till 22 §)

text: Avser ansökan ersättning för annat än dödsfall, får ansökan successivt kompletteras med de ytterligare skadeståndsanspråk som skadans utveckling föranlett.

text: Besiktningsmän (till 26 §)

text: Det bör inte utses fler besiktningsmän i länet än att varje besiktningsman årligen besiktigar minst fem skador för att upprätthålla kompetensen. Samarbete bör också generellt ske med besiktningsmän i angränsande län. Länsstyrelsen bör kräva att person som utses till besiktningsman med godkänt resultat har genomgått den grundutbildning för besiktningsmän för viltskador som Naturvårdsverket tillhandahåller. Utbildningskravet innebär vidare att besiktningsmannen regelbundet ska genomgå vidareutbildning. Naturvårdsverket tillhandahåller även sådan utbildning.

text: Utbildningens organisation

text: Länsstyrelsen bör bekosta utbildning av lämpligt antal besiktningsmän för viltskador. Naturvårdsverket tillhandahåller grundutbildning och vidareutbildning för länsstyrelserna beträffande besiktningsverksamheten och ansvarar även för kunskapsproven. Länsstyrelserna bör se till att besiktningsmännen vidareutbildas.

text: Utbildningens innehåll

text: Grundutbildningen bör innehålla relevant information om: • relevant lagstiftning med särskilt fokus på gällande föreskrifter • deltagande aktörers roller och ansvar • besiktningsmetodik • relevant spårningskunskap • dokumentation på blanketter och kartor • registrering och uttag i Rovdjursforum • förebyggande åtgärder i olika situationer • information och kommunikation. Vidareutbildningen bör främst omfatta eventuella förändringar och fördjupning i ovan nämnda punkter. Viss distansinläsning bör kunna ske inför utbildningarna.

text: Kunskapsprovet bör styrka att person som genomgått utbildningen med godkänt resultat inte bara besitter relevanta kunskaper om besiktningsmetodik utan också har god kännedom om relevant lagstiftning. Personen bör även vara väl förtrogen med Rovdjursforum. I Rovdjursforum förs genom Naturvårdsverkets försorg en förteckning över personer som genomgått utbildningen och vilka som avlagt skriftligt prov med godkänt resultat. Naturvårdsverket informerar berörd länsstyrelse om provresultaten för personer knutna till länet.

text: Ersättning till besiktningsmän (till 27 §)

text: Länsstyrelserna bör tillämpa gemensamt framtagna ersättningsnivåer för besiktningsmännen.

text: Elanders i Vällingby 2008 222494


title: Upphävande av föreskrifter (SNFS 1996:11) om skydd för grundvatten

text: Denna förordning ska kungöras i Naturvårdsverkets författningssamling C (NFS). M Y På regeringens vägnar

text: CM ANDREAS CARLGREN MY

text: Egon Abresparr

text: CY (Miljödepartementet) CMY K


title: Upphävande av föreskrifter Kyl- och värmepumpanläggningar

text: den 11 januari 2008

text: SNFS 1992:16

text: ) med föreskrifter om kyl- och värmepumpanläggningar innehållande CFC, övriga CFC, haloner HCFC och HFC ("köldmediekungörelsen);

text: utfärdad den 8 november 2007

text: Regeringen föreskriver att Statens naturvårdsverks kungörelse (

text: SNFS 1992:16

text: ) med föreskrifter om kyl- och värmepumpanläggningar innehållande CFC, övriga CFC, haloner, HCFC och HFC ("köldmediekungörelsen") ska upphöra att gälla vid utgången av år 2007.

text: Denna förordning ska kungöras i Naturvårdsverkets författningssamling (NFS).

text: På regeringens vägnar

text: ANDREAS CARLGREN

text: Egon Abresparr

text: (Miljödepartementet)


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring i föreskrifter om miljörapport (2006:9)

text: Miljörapportens grunddel ska innehålla följande: – – – 3. Uppgifter om verksamheten – – – • kod för huvudverksamhet och övriga koder enligt avdelning 1 i bilagan till förordningen (

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd som verksamheten omfattas av – – –

text: Miljörapportens textdel

text: Miljörapportens textdel ska innehålla följande: – – – 8. En kommenterad sammanfattning av de uppgifter som behövs för att kunna bedöma efterlevnaden av Naturvårdsverkets föreskrifter

text: SNFS 1990:14

text: , SNFS 2 3 4 5 1994:2 ,

text: NFS 2001:11

text: NFS 2002:26

text: och

text: NFS 2002:28

text: . Där så är möjligt ska uppgifter redovisas i SMP:s emissionsdel. 9. En kommenterad sammanfattning av resultaten av mätningar, beräkningar eller andra undersökningar som utförts under året för att bedöma verksamhetens påverkan på miljön och människors hälsa. Där så är möjligt ska värden till följd av villkor redovisas i SMP:s emissionsdel. – – –

text: Tillståndspliktiga verksamheter som bedriver en eller flera av de verksamheter som omfattas av bilaga 1 till dessa föreskrifter ska lämna in en emissionsdeklaration. I emissionsdeklarationen ska redovisas årsvärden för utsläpp till luft och vatten av de föroreningar som förtecknas i bilaga 2 till dessa föreskrifter för vilka tröskelvärdet i bilaga 2 har överskridits. Om utsläppet sker till vatten ska anges om utsläppet sker till en recipient eller ett externt reningsverk. Om utsläppet sker till en recipient ska koordinaterna för utsläppspunkten angivet i rikets nät, RT90, anges. Om något utsläpp härstammar från olyckshändelse ska detta anges. För avfall som forslas bort från anläggningen ska anges årliga mängder i ton av farligt respektive icke farligt avfall om mängderna uppgår till mer än 2 respektive 2000 ton per år. En uppdelning ska göras på sådant som forslas iväg i avsikt att återvinnas respektive i avsikt att bortskaffas. För allt farligt avfall som exporteras till annat land ska årlig mängd och behandlingssätt (återvinning eller bortskaffning) anges. Dessutom ska namn och adress anges för såväl mottagaren av avfallet som anläggningen för återvinning eller bortskaffning av avfallet.

text: Anläggningar för förbränning med en installerad tillförd effekt av 50 MW eller mer ska i emissionsdeklarationen förutom årsvärden enligt ovan även rapportera utsläpp av kväveoxider, svaveldioxid och stoft för enskilda produktionsenheter samt värden för parametrarna i bilaga 3.

text: Bilaga 3

text: Energiparametrar

text: Anläggningar för förbränning av bränslen som omfattas av Naturvårdsverkets föreskrifter om stora förbränningsanläggningar (

text: NFS 2002:26

text: ) med en installerad tillförd effekt av 50 MW eller mer ska rapportera:

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2008

text: Naturvårdsverket

text: LARS-ERIk LILjELUND

text: Monika Magnusson

text: (Enheten för tillsyn)

text: 2 Elanders i Vällingby 2008 56079


title: Upphävande av föreskrifter och allmänna råd (NFS 2000:14) om tidpunkt för anmälan av anmälningspliktig verksamhet

text: Naturvårdsverket

text: Lars-Erik Liljelund

text: Monika Magnusson

text: (Enheten för tillsyn)

text: Elanders i Vällingby 2008 56287


title: Allmänna råd om miljöbedömningar av planer och program

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: Naturvårdsverkets allmänna råd om miljöbedömningar

text: Utkom från trycket

text: av planer och program [till

text: 6 kap.

text: miljöbalken

text: samt

text: den 13 januari 2009

text: förordningen (

text: ) om miljökonsekvensbeskrivningar]

text: beslutade den 6 november 2008.

text: Vissa centrala begrepp i

text: 6 kap.

text: miljöbalken

text: I dessa allmänna råd används följande begrepp:

text: Miljöbedömning

text: Den process som innehåller vissa obligatoriska moment som t.ex. att utarbeta en miljökonsekvensbeskrivning och hålla samråd och som i vissa fall krävs när en myndighet eller kommun upprättar eller ändrar en plan eller ett program.

text: Miljökonsekvensbeskrivning

text: Den skriftliga redogörelse som den myndighet eller kommun som genomför en miljöbedömning ska ta fram.

text: Miljöbedömningar och miljökonsekvensbeskrivningar av planer och program

text: Till

text: 6 kap. 11 § miljöbalken

text: Bedömning av om en plan eller ett program skall miljöbedömas

text: En behovsbedömning, det vill säga bedömning av om en plan eller ett program ska miljöbedömas, bör genomföras så snart det utifrån arbetet med planen eller programmet är möjligt. Det bör ske senast i samband med eventuellt samråd om avgränsning eller åtminstone innan samråd om planen eller programmet. Vid denna bedömning bör även andra dokument än de som benämns planer och program omfattas av reglerna för miljöbedömning. Även om en behovsbedömning resulterat i att en miljöbedömning inte krävs bör i vissa fall en ny behovsbedömning genomföras. Det kan t.ex. bli aktuellt när ny kunskap har tillkommit som har betydelse för bedömningen av om genomförandet av planen, programmet eller ändringen kan antas medföra betydande miljöpåverkan. En miljöbedömning bör också kunna avbrytas om förutsättningarna har förändrats eller ny kunskap har tillkommit som har betydelse för bedömningen av om genomförandet av planen, programmet eller ändringen kan antas medföra betydande miljöpåverkan. Innan miljöbedömningen avbryts bör samråd om behovsbedömning genomföras.

text: Om en miljöbedömning avbryts bör kommunen eller myndigheten meddela detta till dem som deltagit i tidigare samråd samt göra beslutet tillgängligt åtminstone genom kommunens eller myndighetens hemsida och anslagstavla.

text: Miljöbedömning

text: Miljöbedömningen av en plan eller ett program bör påbörjas så snart behovsbedömningen är avslutad om slutsatsen av behovsbedömningen är att planen eller programmet kan antas medföra betydande miljöpåverkan. Miljöbedömningens olika moment bör bearbetas och kompletteras i takt med planens eller programmets utarbetande. I vissa fall kan moment behöva göras om. Det kan bli aktuellt t.ex. vid analys av nya alternativ eller om ny kunskap framkommer under arbetet eller vid samråd.

text: Miljöbedömning vid ändring av delar av en plan eller ett program

text: Om en del av en plan eller ett program ändras och ändringen innebär att genomförandet av planen eller programmet kan antas medföra betydande miljöpåverkan, bör den eller de delar av planen eller programmet som direkt eller indirekt berörs av ändringen miljöbedömas. Berörs större delen av planen eller programmet av ändringen, eller för hela planen eller programmet väsentliga delar, bör hela planen eller programmet miljöbedömas. De sammantagna ändringarna över tid bör beaktas om planen eller programmet ändrats vid flera tillfällen.

text: Till

text: 6 kap. 12 § miljöbalken

text: Miljökonsekvensbeskrivning

text: En miljökonsekvensbeskrivning bör antingen utgöra en egen handling eller ingå som en tydligt urskiljbar och samlad del i plan- eller programdokumentet. Arbetet med miljökonsekvensbeskrivningen och integreringen med plan- och programarbetet bör påbörjas så tidigt som möjligt.

text: Rimliga alternativ

text: Med rimliga alternativ bör avses både alternativa planer och program och olika alternativ inom ramen för en plan eller ett program. Syftet med planen, programmet eller ändringen av planen eller programmet bör inte vara så snävt formulerat att det bara finns ett rimligt alternativ eller att möjligheten att utveckla alternativ är kraftigt begränsad. Alternativ som innebär att syftet med planen eller programmet inte kan nås kan ej anses rimliga. De rimliga alternativ som tas fram bör uppvisa sådana skillnader i utförande och lösningar för att nå syftet med planen eller programmet att det är meningsfullt att göra jämförelser mellan alternativen. Den betydande miljöpåverkan som olika alternativ kan antas medföra bör beskrivas på ett likvärdigt sätt för att alternativen ska kunna jämföras. Vid framtagandet av rimliga alternativ bör syftet med miljöbedömning av planer och program, d.v.s. att integrera miljöaspekter i planen eller programmet så att en hållbar utveckling främjas, särskilt uppmärksammas. En strävan bör vara att hitta vägar för att minska eller undvika betydande negativ miljöpåverkan.

text: Till

text: 6 kap. 13 § första stycket miljöbalken

text: Bedömningsmetoder

text: De verktyg och metoder som bedöms mest lämpliga för ändamålet bör användas.

text: Aktuell kunskap

text: Med aktuell kunskap bör avses den samlade kunskap som finns i samhället inom ett visst område. Kommunen eller myndigheten bör i arbetet med miljökonsekvensbeskrivningen kunna använda all befintlig relevant kunskap, även sådan som är framtagen för andra syften.

text: Innehåll och detaljeringsgrad

text: En plan eller ett program bör konsekvensbeskrivas med den precision som planen eller programmet medger. Ju mer detaljerad planen eller programmet är, desto mer preciserad kan miljökonsekvensbeskrivningen göras. Oprecisa planer och program som t.ex. medger många möjliga utvecklingsvägar kan, beroende på de osäkerheter i effekter de medför, behöva en mer omfattande miljökonsekvensbeskrivning för att bedöma effekterna av genomförandet. Miljökonsekvensbeskrivningen kan vid sådana planer och program t.ex. behöva baseras på jämförelsealternativ som grundas på alternativa prognoser eller scenarier.

text: Till

text: 6 kap. 13 § andra stycket miljöbalken

text: Den kommun eller myndighet som genomför en miljöbedömning bör ge rimlig tid för samråd om avgränsningen av miljökonsekvensbeskrivningen dock minst tre veckor. Beroende på typ av plan eller program kan avgränsningen och samrådet om avgränsningen behöva vara mer eller mindre utsträckt i tiden. Plan- eller programärendets omfattning och komplexitet bör beaktas då tiden för att senast yttra sig bestäms. Vid begäran om förlängd tid för yttrande bör sådan begäran tillmötesgås om den inte kan anses vara oskälig. På motsvarande sätt kan tiden för att yttra sig förkortas om berörda kommuner, länsstyrelser och myndigheter är överens om detta. Bedömningen av om de aspekter som anges i 6 kap. 12 § andra stycket 6 är relevanta eller inte för den aktuella planen eller programmet och om det är fråga om betydande miljöpåverkan bör redovisas och motiveras. Redovisningen bör dock kunna göras kortfattad om skälen för att inte inkludera aspekten i miljökonsekvensbeskrivningen är uppenbara. Myndighetens eller kommunens förslag till avgränsning av miljökonsekvensbeskrivningen bör framgå av underlaget till samrådet om avgränsningen. Det bör även framgå vilka skäl som ligger bakom förslaget till avgränsning samt hur myndigheten eller kommunen har resonerat med beaktande av det som står i

text: 6 kap.

text: 13 §§

text: miljöbalken

text: . Vid förändring av miljökonsekvensbeskrivningens avgränsning bör samrådskretsen informeras om förändringen inte är försumbar. Vid betydande förändring av avgränsningen bör samrådet göras om. När det är lämpligt bör samrådet om avgränsningen kunna ske samtidigt

text: med samrådet om behovsbedömningen enligt

text: 6 § förordningen (1998:905)

text: om miljökonsekvensbeskrivningar.

text: Till

text: 6 kap. 13 § andra stycket miljöbalken

text: och

text: 6 § förordningen (1998:905)

text: om miljökonsekvensbeskrivningar

text: Med planer och program på nationell nivå bör avses sådana planer och program som geografiskt berör hela eller väsentliga delar av landet eller är av nationellt intresse av andra skäl.

text: Till

text: 6 kap. 14 § miljöbalken

text: och

text: 8 § första stycket förordningen (1998:905)

text: om miljökonsekvensbeskrivningar

text: Skälig tid och tidsram

text: Tiden för att yttra sig över upprättad miljökonsekvensbeskrivning bör vara minst lika lång som tiden för samrådet om planen eller programmet, dock minst tre veckor. Ju mer omfattande och komplext plan- eller programärendet är, desto längre bör tiden för yttrande över miljökonsekvensbeskrivningen vara. Särskilda omständigheter såsom jul- och sommarledigheter bör beaktas då tiden för att yttra sig anges. Vid begäran om förlängd tid för att yttra sig bör sådan begäran tillmötesgås om den inte kan anses vara oskälig.

text: Tillgängliggöra information

text: Hur miljökonsekvensbeskrivningen och förslaget till plan eller program ska göras tillgängliga bör avgöras från fall till fall med beaktande av syftet med samrådet. I många fall är det lämpligt att annonsera om samrådet i media. Information om samrådet bör åtminstone ske genom kommunens eller myndighetens hemsida och anslagstavla.

text: Till

text: 6 kap. 16 § tredje stycket miljöbalken

text: För de planer eller program där samråd skett med annan stat bör beslutet och underlaget för beslutet om att planen eller programmet antagits sändas till Naturvårdsverket som ska informera berörd stat om beslutet.

text: Till

text: 6 kap. 22 § miljöbalken

text: Samordning

text: Det underlag som tagits fram vid en miljöbedömning av en plan eller ett program bör när det är lämpligt även användas i arbetet med miljökonsekvensbedömningen av en verksamhet eller en åtgärd inom det område som planen eller programmet omfattar. På motsvarande sätt bör underlag framtaget i samband med en miljökonsekvensbedömning av en verksamhet eller en åtgärd användas i miljöbedömningen av en plan eller ett program när planen eller programmet omfattar denna verksamhet eller åtgärd.

text: Till

text: 4 § första stycket 2

text: och

text: 5 § 1

text: förordningen (

text: ) om miljökonsekvensbeskrivningar

text: Tillstånd

text: Begreppet tillstånd bör omfatta tillstånd oavsett på vilken nivå tillståndskravet föreskrivits, t.ex. omfattas även tillstånd föreskrivet av kommunen med stöd av

text: 9 kap.

text: miljöbalken

text: . Begreppet tillstånd bör även t.ex. omfatta bygglov, marklov och dispenser, d.v.s. motsvarigheter till tillstånd även om de inte innehåller ordet tillstånd.

text: Till

text: 5 § 1 förordningen (1998:905)

text: om miljökonsekvensbeskrivningar

text: Verksamheter eller åtgärder som kan påverka miljön

text: Med verksamheter eller åtgärder som kan påverka miljön bör avses alla verksamheter och åtgärder som kan medföra miljöpåverkan, även ringa miljöpåverkan.

text: Till

text: 4 § andra stycket

text: och

text: 5 § 2

text: förordningen (

text: ) om miljökonsekvensbeskrivningar

text: Behovsbedömning med beaktande av kriterierna i bilaga 4 till förordningen

text: ) om miljökonsekvensbeskrivningar

text: Vid beaktande av kriterierna i bilaga 4 till förordningen bör det räcka med att ett av kriterierna visar att planen eller programmet kan antas medföra betydande miljöpåverkan för att så ska anses vara fallet. En fullständig genomgång av kriterierna bör dock göras för att på ett tidigt stadium klargöra på vilka grunder planen, programmet eller ändringen kan antas medföra betydande miljöpåverkan. Denna fullständiga genomgång kan vara värdefull om det senare visar sig att det först utpekade kriteriet inte längre kan antas medföra betydande miljöpåverkan eller inte längre är aktuellt. En väl utförd och dokumenterad behovsbedömning kan vara en bra utgångspunkt för arbetet med, och samrådet om, avgränsningen av en eventuell miljökonsekvensbeskrivning. Behovsbedömningen av detaljplaner har ett värde för arbetet med planbeskrivningen oavsett om planens genomförande bedöms medföra betydande miljöpåverkan eller inte.

text: Till Bilaga 4, bedömningskriterier

text: 1. Planens eller programmets karaktäristiska egenskaper

text: a) Vid beaktande av om planen eller programmet anger förutsättningar för verksamheter eller åtgärder när det gäller plats, art, storlek och driftsförhållanden eller genom att fördela resurser bör särskilt uppmärksammas: • Hur noggrant förutsättningarna anges. • Om planen eller programmet är rättsligt bindande, vilket indikerar hur hårt styrande planen eller programmet är för kommande genomförande och därmed för den sannolika miljöpåverkan planen eller programmet kan antas få. • Om planens eller programmets syfte huvudsakligen är att ange förutsättningar för verksamheter eller åtgärder.

text: b) Vid beaktande av planens eller programmets betydelse för andra planers eller programs miljöpåverkan bör särskilt uppmärksammas: • Planens eller programmets styrande effekt eller påverkan på befintliga och kommande planer eller program. Här bör sådant som såväl förstärker som motverkar andra planers eller programs miljöpåverkan beaktas. • Om planerna eller programmen kan ge upphov till kumulativa effekter.

text: c) Vid beaktande av planens eller programmets betydelse för integrering av miljöaspekter särskilt för att främja hållbar utveckling bör särskilt uppmärksammas: • Om planen eller programmet har sådan betydelse eller har potential att ha sådan betydelse t.ex. genom att påtagligt förbättra miljön. Begreppet hållbar utveckling bör här ha samma betydelse som i

text: 1 kap. 1 § miljöbalken

text: d) Vid beaktande av om planen eller programmet innebär miljöproblem som är relevanta för planen eller programmet bör särskilt uppmärksammas: • De miljöproblem, både förväntade och möjliga, som genomförandet av planen eller programmet kan förorsaka eller förvärra.

text: e) Vid beaktande av planens eller programmets betydelse för genomförandet av gemenskapens miljölagstiftning bör särskilt uppmärksammas: • Om planen eller programmet underlättar eller försvårar genomförandet av EG:s miljölagstiftning i Sverige eller i svensk rätt.

text: 2. Typen av påverkan och det område som kan antas bli påverkat

text: b) Vid beaktande av påverkans totaleffekt bör särskilt uppmärksammas: • Att positiva och negativa miljöeffekter ej bör kvittas mot varandra. • Sekundära, kumulativa, samverkande, permanenta och tillfälliga effekter på kort, medellång och lång sikt. • Vad som kan tänkas bli berört av miljöeffekterna och på vilket sätt. Dessa effekter bör bedömas såväl var och en för sig som sammantaget. Exempel på vad som kan påverkas är sådant som framgår av 6 kap. 12 § andra stycket 5–6

text: miljöbalken

text: d.v.s. relevanta miljökvalitetsmål, biologisk mångfald, befolkning, människors hälsa, djurliv, växtliv, mark, vatten, luft, klimatfaktorer, materiella tillgångar, landskap, bebyggelse, forn- och kulturlämningar och annat kulturarv samt det inbördes förhållandet mellan dessa miljöaspekter.

text: c) Vid bedömningen av påverkans gränsöverskridande art bör: • Beaktas vilken eventuell miljöpåverkan som genomförandet av planen eller programmet kan antas få utanför Sveriges gränser.

text: d) Vid bedömningen av riskerna för människors hälsa eller för miljön bör: • Både sannolikheten för att olika effekter på människors hälsa eller på miljön inträffar bedömas liksom konsekvenserna om de inträffar. Förutom hög sannolikhet i kombination med allvarlig konsekvens bör även låg sannolikhet och allvarlig konsekvens liksom hög sannolikhet och måttlig konsekvens värderas högt.

text: e) Vid bedömningen av påverkans storlek och fysiska omfattning bör: • Uppmärksammas att planen eller programmet kan ha effekter på andra områden än planens eller programmets geografiska omfattning. • Uppmärksammas den påverkan planens genomförande kan medföra beroende av förhållanden som råder utanför den aktuella planen. Det kan exempelvis gälla effekter på människors hälsa för de som kommer att vistas i det aktuella planområdet där påverkan kommer från omgivande områden.

text: f) Vid bedömningen av vilken betydelse och sårbarhet som det påverkade området har på grund av intensiv markanvändning, överskridna miljökvalitetsnormer, kulturarvet eller speciella särdrag i naturen bör: • Beaktas om planen eller programmet kan komma att påverka områden eller intressen som är värdefulla eller känsliga men som inte har ett formellt skydd i lagstiftningen.

text: g) Vid bedömningen av påverkan på områden eller natur som har erkänd nationell, gemenskaps- eller internationell skyddsstatus bör: • Beaktas intressen och områden som uppbär ett skydd genom lagstiftning, såsom t.ex. riksintresseområden enligt 3 och

text: 4 kap.

text: miljöbalken

text: , områden skyddade enligt kap.

text: miljöbalken

text: och områden skyddade enligt lagen (

text: ) om kulturminnen m.m.

text: Till

text: 6 § förordningen (1998:905)

text: om miljökonsekvensbeskrivningar

text: Tillfälle att yttra sig

text: En myndighet eller kommun som upprättar eller ändrar en plan eller ett program bör ge berörda länsstyrelser, kommuner och andra myndigheter rimlig tid, i regel minst tre veckor, att yttra sig över om en plan eller ett program kan antas medföra betydande miljöpåverkan. Plan- eller programärendets omfattning och komplexitet bör beaktas då tiden för att senast yttra sig bestäms. Vid begäran om förlängd tid för yttrande bör sådan begäran tillmötesgås om den inte kan anses vara oskälig. På motsvarande sätt kan tiden för att yttra sig förkortas om berörda kommuner, länsstyrelser och myndigheter är överens om detta. När det är lämpligt bör samrådet om behovsbedömningen kunna ske samtidigt med samrådet om avgränsningen av miljökonsekvensbeskrivningen enligt

text: 6 kap. 13 § andra stycket miljöbalken

text: Redovisning av bedömning om betydande miljöpåverkan

text: När en myndighet eller en kommun redovisar sin bedömning i fråga om en plan eller ett program kan antas medföra betydande miljöpåverkan, bör den ange både resultatet av bedömningen och skälen för bedömningen. Detta gäller både när myndigheten eller kommunen bedömer att en miljöbedömning krävs och inte krävs. Myndigheten eller kommunen bör så snart som möjligt göra denna redovisning tillgänglig för allmänheten. Hur beslutet ska offentliggöras bör avgöras från fall till fall. Det bör dock åtminstone göras tillgängligt för allmänheten genom myndighetens eller kommunens hemsida och anslagstavla.

text: Till

text: 11 § andra stycket förordningen (1998:905)

text: om miljökonsekvensbeskrivningar

text: Underrättelse till Naturvårdsverket bör ske så snart som möjligt, senast vid samråd om avgränsning, så att den berörda staten kan underrättas av Naturvårdsverket före eller åtminstone senast i samband med att förslaget till plan eller program görs tillgängligt för allmänheten enligt

text: 6 kap. 14 § miljöbalken

text: Naturvårdsverket

text: EVA SMITH

text: Egon Enocksson

text: (Enheten för markanvändning och vattenverksamhet)

text: 8 Elanders i Vällingby 2009 222490


title: Föreskrifter om artskydd

text: Dessa föreskrifter anger vilka uppgifter om arter av vilda djur och växter

text: som verksamhetsutövare för handel, preparering och förevisning årligen ska redovisa till länsstyrelsen. Föreskrifterna anger också vilka institutioner som är undantagna från kravet på verksamhetstillstånd samt vilka avgifter som ska tas ut för prövning och tillsyn.

text: Definitioner

text: Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har, om inte annat

text: anges, samma betydelse som i

text: 8 kap.

text: miljöbalken

text: och som i

text: artskyddsförordningen (2007:845)

text: Rapporteringskrav i fråga om viss handel, preparering och förevisning

text: Den som har tillstånd enligt

text: eller

text: 47 §§

text: artskyddsförordningen (2007:845)

text: ska årligen, senast den sista februari eller det senare datum som länsstyrelsen beslutar, sända en kopia till länsstyrelsen av den förteckning som under föregående kalenderår förts i enlighet med verksamhetstillståndet.

text: I en förteckning enligt 3 § ska följande redovisas:

text: 1. art (svenskt och vetenskapligt namn), 2. ursprung (infångad i naturen eller uppfödd i fångenskap), 3. datum när exemplaret inkom till respektive lämnades ut från verksamheten, 4. namn, adress och telefonnummer avseende leverantör/säljare/inlämnare och köpare/mottagare enligt villkor i tillståndet, 5. eventuell märkning om arten finns uppräknad i a)

text: 33 § första stycket jaktförordningen (1987:905)

text: , b)

text: rådets förordning (EG) nr 338/97

text: , eller c) bilaga 1 till

text: artskyddsförordningen (2007:845)

text: , och 6. de ytterligare uppgifter länsstyrelsen beslutar om.

text: Naturvårdsverket kan från länsstyrelserna begära uppgifter från inlämnade förteckningar.

text: Undantag från kravet på tillstånd för viss preparering

text: Institutioner som förtecknas i bilagan till dessa föreskrifter undantas från

text: kravet på tillstånd för preparering i

text: 35 § artskyddsförordningen (2007:845)

text: . Institutioner med undantag ska föra en förteckning över de djur, växter och delar av djur eller växter som prepareras och omfattas av tillståndskravet i

text: 35 § artskyddsförordningen (2007:845)

text: . I förteckningen ska redovisas dels de uppgifter som anges i

text: 52 § artskyddsförordningen (2007:845)

text: dels de uppgifter som anges i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Institutioner med undantag enligt

text: 5 § artskyddsförordningen (2007:845)

text: ska årligen, senast den sista februari till länsstyrelsen redovisa de åtgärder som omfattas av förbudet i

text: 25 § artskyddsförordningen (2007:845)

text: men som är undantagna från förbudet enligt

text: 30 § 5 punkten samma förordning

text: , dvs. handel som ett naturligt led i prepareringsverksamhet. Redovisningen ska innehålla de uppgifter som anges i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Avgifter

text: Avgift ska betalas för Naturvårdsverkets prövning enligt 32 § artskydds-

text: förordningen (

text: ). För avgiftens storlek gäller bestämmelserna i

text: 10 § avgiftsförordningen (1992:191)

text: , varvid avgiftsklass 2 ska tillämpas.

text: Avgift ska tas ut för länsstyrelsens prövning av ansökningar enligt 46

text: och

text: 47 §§ artskyddsförordningen (2007:845)

text: 10 § avgiftsförordningen (1992:191)

text: , varvid avgiftsklass 2 ska tillämpas.

text: Avgift ska betalas med 500 kr för varje hel timmes handläggningstid för

text: tillsyn av verksamhet som omfattas av

text: 46 § artskyddsförordningen (2007:845)

text: och för tillsyn av anläggningar för djur som hålls i fångenskap för pälsproduktion. Myndigheten får med hänsyn till en verksamhets ringa omfattning eller annan särskild omständighet sätta ned eller efterskänka avgiften.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 11 januari 2010, varvid Naturvårdsverkets föreskrifter

text: NFS 1999:7

text: om artskydd upphör att gälla.

text: NATURVÅRDSVERKET

text: ANNA DIXELIUS Yvonne Lundell (Viltförvaltningsenheten)

text: Bilaga

text: Institutioner med undantag enligt 5 § från krav på tillstånd för viss preparering i

text: 35 § artskyddsförordningen (2007:845)

text: Följande institutioner undantas enligt 5 § från krav på tillstånd: 1. Göteborgs naturhistoriska museum, 2. Ájtte, svenskt fjäll- och samemuseum och 3. Malmö naturmuseum.

text: Institutioner som undantas enligt 5 § från krav på tillstånd, ska föra en förteckning med innehåll enligt punkt A och B nedan:

text: A. För exemplar av en art, eller grupp av exemplar av en art av: – djur eller växter som tagits från naturen, – däggdjur eller fåglar av arter som räknas upp i bilagan i

text: , som tagits upp i bilaga A eller B till

text: rådets förordning (EG) nr 338/97

text: eller tagits upp i bilaga 1 till

text: artskyddsförordningen (2007:845)

text: ska redovisning ske av 1. antal, 2. art (svenskt och vetenskapligt namn), 3. om och i sådant fall på vilket sätt och varifrån (land) exemplaret tagits från naturen, 4. om exemplaret utgör ett helt djur eller en hel växt eller viss del därav, 5. när exemplaret inkom till, respektive lämnades ut från verksamheten, 6. namn, adress och telefonnummer till leverantör (inlämnare) och köpare (mottagare) och 7. hur exemplaret kan identifieras.

text: B. För varje exemplar av en art eller grupp av exemplar av en art, med undantag för exemplar som omfattas av punkt A ovan eller utgör en artificiellt förökad växt, som hanterats i verksamheten och som avses med tillståndskravet i verksamheten i

text: 35 § artskyddsförordningen (2007:845)

text: ska redovisning ske av 1. antal, 2. art (svenskt och vetenskapligt namn) och 3. namn, adress och telefonnummer till leverantör (inlämnare).

text: Elanders Sverige AB, 2009


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring i föreskrifterna (NFS 2006:9) om miljörapport; Utkom från trycket

text: Miljörapportens textdel ska innehålla följande: – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 6. Tillståndsgiven och faktisk produktion eller annat mått på verksamhetens omfattning. Utövare av tillståndspliktig täkt ska lämna mer detaljerade uppgifter om faktisk produktion enligt vad som anges i bilaga 4 och redovisa dem i emissionsdelen av Svenska miljörapporteringsportalen (SMP). – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –

text: Övergångsbestämmelser till

text: NFS 2006:9

text: – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 3. Bestämmelsen i 7 § andra stycket upphör att gälla, i fråga om täkter den 1 januari 2012, och i övrigt den 1 januari 2011.

text: Övergångsbestämmelser

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2010 då Naturvårdsverkets kungörelse med föreskrifter (

text: SNFS 1984:10

text: ) om uppgiftsskyldighet vid täkt och stenkrossrörelse upphör att gälla. 2. Äldre föreskrifter gäller för uppgiftsskyldighet vid täkt och stenkrossrörelse avseende år 2009. 3. I miljörapporter avseende år 2010 ska, i fråga om 4 § 6 och bilaga 4, såsom årsvärden för täkters faktiska produktion redovisas uppgifter för tiden 1 mars−31 december.

text: Naturvårdsverket

text: EVA SMITH

text: Monika Magnusson

text: (Tillsynsenheten)

text: Bilaga 4

text: Uppgifter om faktisk produktion för täkter

text: Råmaterial Naturgrus Naturgrus Morän, Berg, Torv Andra över under ton/år ton/år (odlings- jordarter, grund- grund- torv), ton/år vattenytan, vattenytan, kubikton/år ton/år meter/år Mängd utbrutetmaterial under året Kvarvarande totalt tillståndsgiven mängd Mängd levererat Väg material per Fyllnadsarbeten användningsområde Betong Blocksten Annat Totalt levererad mängd

text: Termerna i tabellen ovan har följande betydelse: Naturgrus: avser naturligt sorterade jordarter som till övervägande del består av fraktionerna sand, grus, sten och block. Berg: avser krossberg och blocksten. Andra jordarter: avser t.ex. matjord och lera. Mängd utbrutet material: avser, för andra täkter än torvtäkter, antal ton utbrutet material som t.ex. schaktats, grävts eller sprängts ut under året. Om materialet inte vägs beräknas mängden först i kubikmeter genom uppmätning av ytan multiplicerat med djupet som bryts ut. Kubikmeter omräknas sedan till ton med hjälp av lämplig omräkningsfaktor för berg, morän, naturgrus eller andra jordarter. För torvtäkter anges mängden i kubikmeter. Mängd levererat material: avser material som under året levererats från täktområdet. Material som sålts men ligger kvar i upplag vid årets slut ska inte medräknas. Användningsområde Väg: avser material såsom asfaltballast, förstärkningslager, bärlager och dränerande material till anläggning av väg. Användningsområde Fyllnadsarbeten: avser fyllnadsmaterial som används i samband med vägarbeten och andra anläggningsarbeten. Material som används för utfyllnad utgörs ofta av lågkvalitativt material såsom morän och viss sprängsten. Användningsområde Blocksten: avser produkter ur blockstenstäkter. Användningsområde Annat: avser uppgift om total mängd som levererats för andra än de i tabellen angivna övriga användningsområdena som t.ex. mursand, filtersand, sandlådesand, torrbruk, spackel och halkbekämpning. Gråmarkerad och överstruken ruta: Uppgift ska inte lämnas.

text: Elanders Sverige AB, 2009


text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om den miljörapport som en utövare av tillståndspliktig verksamhet eller verksamhet som förelagts att ansöka om tillstånd enligt 9 kap. 6 § första respektive andra stycket

text: miljöbalken

text: ska lämna varje år till tillsynsmyndigheten, och skyldighet för utövare av verksamhet som inte är tillståndspliktig eller förelagts att ansöka om tillstånd men som omfattas av bilaga 1 till förordning

text: (EG) nr 166/2006

text: (bilaga 1 till dessa föreskrifter) att lämna miljörapport och vad den ska innehålla.

text: Den som utövar miljöfarlig verksamhet som inte är tillståndspliktig eller förelagts att ansöka om tillstånd men som omfattas av bilaga 1 till förordning

text: (EG) nr 166/2006

text: (bilaga 1 till dessa föreskrifter) ska varje år lämna en miljörapport till den tillsynsmyndighet som utövar tillsynen över verksamheten.

text: Miljörapporten ska avse kalenderår. Miljörapporter som avser tillståndspliktig verksamhet eller verksamhet som förelagts att ansöka om tillstånd ska bestå av en grunddel, en textdel och för vissa verksamheter en emissionsdeklaration. Övriga miljörapporter ska bestå av en grunddel och en emissionsdeklaration.

text: Miljörapportens grunddel

text: – – – 3. Uppgifter om verksamheten – – – • vem som godkänner miljörapporten och uppgifter om hur denne kan nås • kod för huvudverksamhet och övriga koder enligt avdelning 1 i bilagan till förordningen (

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd om verksamheten omfattas av sådan koder

text: • kod för huvudverksamhet och övriga koder enligt bilaga 1 till förordning

text: (EG) nr 166/2006

text: (bilaga 1 till dessa föreskrifter) om verksamheten omfattas av sådan koder – – –

text: Miljörapportens emissionsdeklaration

text: Miljöfarliga verksamheter som bedriver en eller flera av de verksamheter som omfattas av bilaga 1 till förordning

text: (EG) nr 166/2006

text: (bilaga 1 till dessa föreskrifter) ska lämna in en emissionsdeklaration. – – – Anläggningar för förbränning med en installerad tillförd effekt av 50 MW eller mer ska i emissionsdeklarationen förutom årsvärden enligt ovan även rapportera värden för parametrarna i bilaga 3. – – – Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter att de utkom från trycket.

text: Naturvårdsverket

text: EvA SMIth

text: Monika Magnusson

text: (Enheten för tillsyn)

text: Gäller inte anläggningar (eller produktionsenheter) som förbränner bränslen som omfattas 2 av förordningen om avfallsförbränning (SFS 2002:1060)

text: Bilaga 3

text: NFS 2006:9

text: Parametrar för förbränningsanläggningar ≥ 50 MW

text: • Installerad tillförd effekt (MW) för i anläggningen ingående produktionsenheter (förbränning) och sammanlagt för anläggningen. Eventuella produktionsenheter för avfallsförbränning eller samförbränning som omfattas av förordningen om avfallsförbränning (SFS 2002:1060) ingår inte. • Bränsleförbrukning under året (GWh) uppdelat på produktionsenheter (förbränning) och sammanlagt för bränsleslag tillhörande följande bränslekategorier: – Biomassa (enligt

text: NFS 2002:26

text: ) – Övriga fasta bränslen (kol och torv) – Flytande bränslen (ange vilka) – Naturgas – Övriga gaser (ange vilka)

text: • Årliga utsläpp av kväveoxider (NOx), svaveldioxid (SO2) och stoft för enskilda produktionsenheter (förbränning) och sammanlagt för anläggningen.

text: Enligt EG-direktiv 2001/80 om stora förbränningsanläggningar 3

text: 4 Elanders i vällingby 2009 228843


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring av föreskrifter (NFS 2003:24) om skydd mot mark- och vattenförorening vid lagring av brandfarliga vätskor

text: 8 kap. 8 §, 10 kap. 3 §, 10 kap. 8 § samt punkt 2 i övergångsbestämmelserna i Naturvårdsverkets föreskrifter om skydd mot mark- och vattenförorening vid lagring av brandfarliga vätskor (

text: NFS 2003:24

text: , reviderad genom

text: NFS 2006:16

text: ) får därmed följande lydelse:

type: kapitel

text: 8 kap. Installations-, revisions- och återkommande kontroll

text: Kontrollrapporten ska hållas tillgänglig av den som använder anordningen till dess att anordningen varaktigt tagits ur bruk.

text: 10 kap. Ytterligare krav inom vattenskyddsområde

text: Cistern eller lösa behållare med en sammanlagd lagrad volym som är större än 250 liter ska ha sekundärt skydd. Generellt krav på sekundärt skydd gäller inte enligt dessa föreskrifter cistern med tillhörande rörledningar belägen i pannrum eller motsvarande i bostadshus och som är under regelbunden uppsikt. Generellt krav på sekundärt skydd gäller inte, enligt dessa föreskrifter, befintliga cisterner och lösa behållare med tillhörande rörledningar installerade på en plats som vid tidpunkten för installationen inte utgjorde vattenskyddsområde.

text: Cisterner och rörledningar som installerats och tagits i bruk i enlighet med de vid installationen gällande bestämmelserna och som inte har sekundärt skydd, ska genomgå återkommande kontroll med ett intervall av 6 år om anordningen har ett gott korrosionsskydd, och med ett intervall av 3 år om anordningen saknar ett gott korrosionsskydd.

text: Övergångsbestämmelser m.m. 2. För anordningar som installerats och tagits i bruk i enlighet med de vid installationen gällande bestämmelserna om utförande, utrustning och förläggning får de bestämmelserna alltjämt tillämpas istället för motsvarande bestämmelser i 5 och 10 kap., i dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juni 2009

text: NATURVÅRDSVERKET

text: EVA SMITH

text: Clas Magnusson

text: (Enheten för markanvändning och vattenverksamhet)

text: 2 Elanders i Vällingby 2009 239631


title: Föreskrifter för Skuleskogens nationalpark

text: bedriva täktverksamhet eller anordna upplag 2 § dika, dämma, muddra, schakta, utfylla, tippa, spränga eller på annat sätt skada mark eller block 3 § dra fram ledning i mark, vatten eller luft 4 § anlägga väg 5 § uppföra byggnad, mast eller annan anläggning 6 § förändra befintlig byggnad utan länsstyrelsens tillstånd 7 § avverka eller utföra annan skogsvårdande åtgärd 8 § använda bekämpningsmedel eller tillföra växtnäringsämnen 9 § kalka mark eller vatten 10 § bedriva militär övningsverksamhet 11 § jaga 12 § fiska eller upplåta fiskerätt i sjöar, tjärnar och vattendrag 13 § inplantera djur- eller växtarter

text: B) Om rätten att färdas och vistas och om ordningen i övrigt inom nationalparken

text: Inom nationalparken är det förbjudet att

text: under tiden 1 maj–30 september göra upp eld annat än på särskilt anvisade platser och med medförd eller tillhandahållen ved.

text: under tiden 1 maj–30 september tälta annat än på särskilt anvisade platser och maximalt tre nätter på samma plats. Tältning fler än tre nätter på samma plats kräver tillstånd av länsstyrelsen 3 § framföra motordrivet fordon. Snöskoter får dock framföras på havsisen inom nationalparken för passage av det aktuella kustavsnittet samt fram till fiskeplats på havsisen 4 § framföra vattenskoter 5 § förstöra eller skada fast naturföremål eller ytbildning 6 § fiska i sjöar, tjärnar och vattendrag 7 § klättra i boträd, samla insekter eller på annat sätt medvetet störa eller skada djurlivet. 8 § landa med luftfarkost 9 § medföra ej kopplad hund 10 § rida utan tillstånd av länsstyrelsen 11 § cykla med undantag av kuststigen mellan Entré Syd och Entré Nord 12 § gräva upp växter, plocka mossor, lavar och vedlevande svampar 13 § fälla eller på annat sätt skada levande eller döda träd och buskar 14 § utan länsstyrelsens tillstånd genomföra vetenskapliga undersökningar, tävlingar, lägerverksamhet och andra större eller återkommande organiserade arrangemang

text: C) Generella undantag

text: Utan hinder av ovanstående inskränkningar enligt A) och B) är det tillåtet att

text: personal inom nationalparksförvaltningen använder motordrivna fordon samt utför åtgärder enligt fastställd skötselplan

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag, då de enligt uppgift på dem utkom från trycket. Dessa föreskrifter ersätter tidigare kungörelse (

text: SNFS 1984:6

text: ), som upphävs den dag då de nya föreskrifterna träder i kraft. Från och med den 1 september 2009 gäller dessa föreskrifter även för de områden som då kommer att ingå i Skuleskogens nationalpark. NATURVÅRDSVERKET MARIA ÅGREN

text: Gisela Norberg

text: (Enheten för Friluftsliv och skötsel) 2 Elanders Sverige AB, 2009


title: Naturvårdsverkets föreskrifter för Kosterhavets nationalpark

text: uppföra byggnad eller anläggning eller anlägga brygga, kaj eller båthamn

text: anordna eller upplåta vattenområde för bojförtöjning

text: ovan eller under vatten dika, dämma, muddra, schakta, utfylla, tippa, spränga, fylla ut med massor eller på annat sätt skada havsbotten, mark eller block

text: avverka eller utföra annan skogsvårdande åtgärd

text: i vattenbruk eller i området i övrigt införa för området främmande arter eller populationer

text: anordna upplag

text: anlägga väg

text: dra fram kablar och ledningar i mark, vatten eller luft

text: jaga eller upplåta jakt på annat sätt än vad som anges i fastställd skötselplan

text: anordna regelbundna militära övningar. Om behov uppstår att genomföra militära övningar inom nationalparken skall detta föregås av samråd med Länsstyrelsen

text: sprida skadliga kemiska eller biologiska medel

text: 247837 NFS 2009-7.indd 1 09-08-20 13.22.57

text: Utan Länsstyrelsens tillstånd är det förbjudet att

text: utföra tillbyggnad på brygga, kaj eller båthamn

text: anlägga vattenbruk

text: gräva upp växter

text: medföra ej kopplad hund

text: göra upp eld annat än på anvisade och iordningställda platser

text: cykla eller framföra motordrivet fordon annat än på vägar

text: föra bort eller omlagra sten

text: plocka ostron

text: jaga

text: tälta på Sydkoster samt tälta mellan kl. 10.00 och kl.18.00 på Tenholmarna, Burholmen, Bockholmen, Store Bror under tiden 1 juli – 15 augusti. I övrigt får tältning ske högst två dygn i följd på samma plats

text: dra upp eller förtöja båtar eller ankra utanför sandstränder närmare stranden än 50 meter. Kanoter och kajaker får dras upp på sandstränder om de placeras så att badstränder inte blockeras

text: förtöja och ankra på samma plats mer än två dygn i följd

text: tomgångsköra motor och använda motordrivet laddningsaggregat

text: inom zon A framföra motordriven farkost i högre hastighet än 5 knop under tiden 15 maj – 31 augusti. Zon A anges på bifogade karta, bilaga 1

text: inom zon B framföra motordriven farkost annat än till och från tilläggsplats. Zon B anges på bifogade karta, bilaga 1

text: inom zon C landstiga på öar och skär och vistas närmare öar och skär än 100 meter, med undantag för markerade passager. För Torgrimmen gäller 1 april till 15 augusti och för Mörholmen gäller 1 april – 15 juli. Zon C och övriga tider anges på bifogade karta, bilaga 2

text: starta eller landa med luftfarkost eller flyga över området på lägre höjd än 300 meter

text: 247837 NFS 2009-7.indd 2 09-08-20 13.22.57

text: inom zon D ankra samt använda skrapa eller andra redskap eller metoder som kan skada bottnarna. Zon D anges på bifogade karta, bilaga 1

text: utan Länsstyrelsens tillstånd genomföra vetenskaplig undersökningar eller samla in rödlistade marina arter

text: anordna tävlingar, lägerverksamhet eller andra organiserade arrangemang med fler än 20 deltagare innan samråd har skett med Länsstyrelsen

text: Bestämmelser om att meddela undantag från angivna föreskrifter finns i

text: 5 § nationalparksförordningen (1987:938)

text: C) Generella undantag

text: Utan hinder av ovanstående förbud enligt A) och B) är det tillåtet att

text: • uppföra byggnader och anläggningar för förvaltningens behov och som anges i fastställd skötselplan samt att underhålla befintliga byggnader och anläggningar • utföra underhållsmuddring i anslutning till befintlig farled, hamnanläggning eller brygga samt att underhålla befintliga fyrar, sjömärken och farledsmarkeringar • förvaltaren anlägger mindre förtöjningsanläggningar i naturhamnar i enlighet med vad som anges i fastställd skötselplan • förvaltaren utför röjningar i skog och i kulturlandskap i enlighet med vad som anges i fastställd skötselplan • förvaltaren använder arbetsfordon och utför åtgärder enligt fastställd skötselplan • underhålla befintliga för motorfordon tillåtna vägar och vägkanter samt underhålla befintliga ledningsgator, kablar och ledningar i vatten • bedriva jakt i enlighet med särskilt jakträttsavtal och därmed att jakträttsinnehavare får medföra lös hund i samband med jakt samt att bedriva skyddsjakt efter skarv under tiden 1 september till 31 mars inom den ram Länsstyrelsen beslutar om • plocka ostron i enlighet med särskilt fiskearrendeavtal • bedriva licensierat yrkesfiske • bibehålla och underhålla befintliga bojar för båtförtöjning på Stora Svangen och Store-Snart • tjänsteman i sjukvårds- polis- eller räddningsärende använder erforderliga fordon och hund; sådan insats ska snarast anmälas till Länsstyrelsen, om möjligt i förväg.

text: Ikraftträdande

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2009.

text: Naturvårdsverket

text: MARIA ÅGREN

text: Anders Bergquist

text: (Enheten för områdesskydd)

text: 247837 NFS 2009-7.indd 3 09-08-20 13.22.57

text: Kartor över zonindelning av Kosterhavets nationalpark

text: 247837 NFS 2009-7.indd 4 09-08-20 13.22.57

text: 247837 NFS 2009-7.indd 5 09-08-20 13.22.58

text: 247837 NFS 2009-7.indd 6 09-08-20 13.22.59

text: 247837 NFS 2009-7.indd 7 09-08-20 13.22.59

text: Kartor över Kosterhavets nationalpark Zon C

text: 247837 NFS 2009-7.indd 8 09-08-20 13.22.59

text: 247837 NFS 2009-7.indd 9 09-08-20 13.23.00

text: 247837 NFS 2009-7.indd 10 09-08-20 13.23.01

text: 247837 NFS 2009-7.indd 11 09-08-20 13.23.01

text: 247837 NFS 2009-7.indd 12 09-08-20 13.23.02

text: 247837 NFS 2009-7.indd 13 09-08-20 13.23.03

text: 247837 NFS 2009-7.indd 14 09-08-20 13.23.04

text: 247837 NFS 2009-7.indd 15 09-08-20 13.23.05

text: 16 Elanders Sverige AB, 2009

text: 247837 NFS 2009-7.indd 16 09-08-20 13.23.05


title: Upphävande av föreskrifter om kontroll av utsläpp av kväveoxider och svaveloxider till luft från förbränning i fasta anordningar

text: den 17 december 2009

text: SNFS 1991:4

text: ) med föreskrifter om kontroll av utsläpp av kväveoxider och svaveloxider till luft från förbränning i fasta anordningar;

text: beslutade den 26 november 2009.

text: Med stöd av

text: 8 § förordningen (1998:901)

text: om verksamhetsutövarens egenkontroll föreskriver Naturvårdsverket att Statens naturvårdsverks kungörelse (

text: SNFS 1991:4

text: ) med föreskrifter om kontroll av utsläpp av kväveoxider och svaveloxider till luft från förbränning i fasta anordningar ska upphöra att gälla den 27 december 2009.

text: Naturvårdsverket

text: EVA SMITH

text: Staffan Asplind

text: (Enheten för miljöfarlig verksamhet)

text: Elanders Sverige AB, 2009


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn

text: Dessa föreskrifter reglerar samverkan mellan länsstyrelser och Sametinget i samverkansråd för rovdjursförvaltningsområden. Vidare regleras länsstyrelsens och samverkansrådens arbete med miniminivåer och inriktningar för förekomsten av björn, varg, järv, lo och kungsörn, samt länsstyrelsens arbete med rovdjursförvaltningsplaner.

text: Definitioner

text: Termer och uttryck som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: jaktförordningen (1987:905)

text: och förordningen (

text: ) om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn.

text: Samverkansråd

text: Samverkansråd är enligt

text: 3 § förordningen (2009:1263)

text: om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn organ för samverkan mellan länsstyrelserna som ingår i ett rovdjursförvaltningsområde. I rovdjursförvaltningsområden med renskötsel ska samverkan även omfatta Sametinget.

text: Uppgifter

text: Samverkansrådet ska 1. samverka i frågor som rör den regionaliserade rovdjursförvaltningen, och 2. utarbeta riktlinjer och principer för den regionaliserade rovdjursförvaltningen.

text: Samverkansrådet ska samverka i frågor som rör jakt efter stora rovdjur. Samverkansrådet ska verka för att det inte fälls fler djur i rovdjursförvaltningsområdet än vad som är tillåtet enligt Naturvårdsverkets delegeringsbeslut fattat med stöd av

text: 24 b § jaktförordningen (1987:905)

text: Representation och arbetsformer

text: Landshövdingen, eller den landshövdingen utser, ska i samverkansrådet representera länsstyrelsen. Sametinget utser den som ska representera Sametinget. Samverkansrådets ledamöter utses för högst två år. Om det finns särskilda skäl som föranleder det ska samverkansrådet anlita sakkunniga med kunskap om de särskilda förutsättningar för viltförvaltningen som råder i rovdjursförvaltningsområdet.

text: Ett samverkansråd ska sammanträda vid minst två tillfällen per år. Varje länsstyrelse svarar under två års tid för ordförandeskapet i samverkansrådet. Ordförandeskapet alternerar i den ordning som samverkansrådet beslutar. Samverkansrådets beslut ska tas i samförstånd.

text: Miniminivåer och inriktningar för förekomsten av stora rovdjur

text: De förslag till miniminivåer, inriktningar och regionala nivåer som anges i

text: 4 § förordningen (2009:1263)

text: om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn ska vara möjliga att uppnå senast fem år efter fastställande. Länsstyrelsen och samverkansrådet ska på begäran av Naturvårdsverket lämna förslag till miniminivåer, inriktningar och regionala nivåer.

text: Rovdjursförvaltningsplaner

text: Länsstyrelsens rovdjursförvaltningsplan enligt

text: 7 § förordningen (2009:1263)

text: om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn ska gälla i högst fem år och beskriva målsättningar och rutiner för länsstyrelsens förvaltningsarbete.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 februari 2010.

text: NATURVÅRDSVERKET

text: EVA SMITH

text: Ola Larsson

text: (Viltförvaltningsenheten)

text: 2 Elanders Sverige AB, 2010


title: Upphävande av föreskrifter (NFS 2002:2) om skrotbilsverksamhet

text: Naturvårdsverkets författningssamling

text: ISSN 1403-8234

text: )|URUGQLQJRPXSSKlYDQGHDY1DWXUYnUGVYHUNHWV

text: I|UHVNULIWHU1)6RPVNURWELOVYHUNVDPKHW Utkom från trycket

text: den 3 december 2010 XWIlUGDGGHQQRYHPEHU 5HJHULQJHQI|UHVNULYHUDWW1DWXUYnUGVYHUNHWVI|UHVNULIWHU1)6RP VNURWELOVYHUNVDPKHWVNDXSSK|UDDWWJlOODYLGXWJnQJHQDYGHFHPEHU 'HQQDI|URUGQLQJVNDNXQJ|UDVL1DWXUYnUGVYHUNHWVI|UIDWWQLQJVVDPOLQJ1)6 3nUHJHULQJHQVYlJQDU $1'5($6&$5/*5(1

text: (JRQ$EUHVSDUU


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring av Naturvårdsverkets föreskrifter (2005:10) om yrkesmässig förbehandling av avfall som utgörs av elektriska eller elektroniska produkter

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om yrkesmässig förbehandling och återvinning av el-avfall. Bestämmelser om farligt avfall och batterier finns i

text: avfallsförordningen (2001:1063)

text: och i förordning (

text: ) om producentansvar för batterier.

text: Den som bedriver återvinnings- eller materialåtervinningsverksamhet ska föra register över mängden avfall som utgörs av elektriska eller elektroniska produkter, deras komponenter, material eller ämnen när de kommer in i och när de lämnar återvinnings- eller materialåtervinningsanläggningen.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2011.

text: Naturvårdsverket

text: MARIA ÅGREN

text: Helen Lindqvist (Enheten för produkter och avfall)

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/96/EG av den 27 januari 2003

text: om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (EUT L 37, 13.2.2003, s. 24, Celex 2002L0096). 1


title: Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd för länsstyrelsens beslut om licensjakt efter lo

text: Dessa föreskrifter reglerar länsstyrelsens beslut om licensjakt efter lo med stöd av 23 d § och efter delegering enligt

text: 24 a

text: eller

text: 24 b §§

text: jaktförordningen (1987:905)

text: Definitioner

text: Termer och uttryck som används i dessa föreskrifter och allmänna råd har samma betydelse som i

text: jaktförordningen (1987:905)

text: och förordningen (

text: ) om förvaltning av björn, varg, järv, lo och kungsörn.

text: Påskjutning Skott har avlossats mot och med avsikt att fälla djur och det har inte konstaterats att djuret har fällts.

text: Jakttid

text: I Norra rovdjursförvaltningsområdet får länsstyrelsens beslut om licensjakt efter lo gälla perioden från och med den 1 mars längst till och med den 15 april. I övriga delar av landet får länsstyrelsens beslut om licensjakt efter lo endast gälla perioden från och med den 1 mars till och med den 31 mars.

text: Vilka djur får fällas

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt efter lo ska föreskriva att lo får fällas oavsett djurets kön och ålder.

text: Begränsningar av jaktmedel

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt efter lo ska föreskriva att 1. högst två hundar som ställer eller förföljer en och samma lo får användas samtidigt, 2. hundar inte får bytas under jakt på en och samma lo och under en och samma dag.

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt efter lo med fångstredskap ska föreskriva att 1. jakt endast får bedrivas med följande fångstredskap: Åbrånsfällan (L93), Lofälla Grimsö (L94), Tunnelfälla Söderholm (L95), Sinkabirum (L99) samt Sinkabirum kombi (L112), 2. fångstredskap som används ska koordinatsättas med GPS-koordinater enligt SWEREF/RT90, alternativt anges med markering på karta. Länsstyrelsens beslut ska ange att platsangivelsen för fångstredskapet ska anmälas skriftligen till länsstyrelsen i det län redskapet är placerat samt att anmälan ska ske från och med den 1 februari till och med den 28 februari samma år som jakten ska bedrivas, 3. tillsyn och vittjning av fångstredskap ska ske minst två gånger per dygn. Vidare ska beslutet ange att en vittjning alltid ska ske på morgonen senast en timme efter solens uppgång och en andra vittjning efter solens nedgång.

text: Allmänna råd till 6 §

text: Länsstyrelsen bör i sitt beslut om licensjakt efter lo rekommendera följande: Att lo som fångats med fångstredskap och som konstateras vara sändarmärkt inte avlivas utan frisläpps och att lodjursforskningsprojektet kontaktas innan frisläppande. Att fångstredskap förses med elektroniska anordningar som informerar jägaren när fångstredskapet har slagit igen. Användning av sådana anordningar befriar dock inte från kravet att varje fångstredskap ska vittjas på plats minst två gånger per dygn. Länsstyrelsen bör i sitt beslut om licensjakt efter lo erinra om bestämmelserna i 26 och 27 §§ Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd (

text: NFS 2002:18

text: ) om jakt och statens vilt.

text: Jaktledaren

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt efter lo ska föreskriva att 1. jakt inte får bedrivas utan att en ansvarig jaktledare är utsedd vid varje jakttillfälle. Vid ensamjakt är den ensamme jägaren jaktledare, 2. ansvarig jaktledare svarar för att kommunikationsvägarna under jakten säkerställer att villkoren för jakten efterlevs, 3. jaktledaren ska informera skytten om dennes ansvar att rapportera fälld lo till länsstyrelsen i enlighet med

text: 5 b § jaktförordningen (1987:905)

text: . Därutöver ska jaktledaren informera skytten om dennes ansvar att rapportera fälld eller påskjuten lo i enlighet med de villkor länsstyrelsen ställt med stöd av 8 § dessa föreskrifter. Om inte länsstyrelsen har utfärdat sådana villkor ska skytten informeras om anmälningsplikten enligt

text: 5 b § jaktförordningen (1987:905)

text: , 4. jaktledaren minst en gång i timmen ska informera sig om hur många djur som återstår av tilldelningen i det område där jakt efter lo bedrivs,

text: 5. jaktledaren vid jakt med fångstredskap ska kontrollera att djur återstår av tilldelningen innan fångad lo avlivas för att förvissa sig om att djur återstår av tilldelningen, 6. jaktledaren inför varje jakttillfälle ska försäkra sig om att en hund som är särskilt tränad i att spåra skadat vilt ska kunna finnas på skottplatsen inom högst två timmar från påskjutningen i enlighet med

text: 17 § andra stycket jaktförordningen (1987:905)

text: , 7. jaktledaren före jaktens början ska informera samtliga jaktdeltagare om villkoren för jakten, kommunikationsbestämmelser, otillåtna skjutriktningar, gränsförhållanden samt om övriga regler som kan behövas för jaktens genomförande. Jaktledaren ska vidare informera om skyldigheten att inneha vapenlicens och att ha löst jaktkort (viltvårdsavgift), 8. jaktledaren ska informera varje jaktdeltagare om att han/hon bör vara ansvarsförsäkrad, bör bära röda band eller motsvarande kännetecken under jakten samt att han/hon årligen före jakten bör ha förvissat sig om att vapnet är inskjutet och att han/hon har tillräcklig skjutskicklighet för att bedriva jakt efter lo, 9. jaktledaren ska informera varje jaktdeltagare om riskerna för skadskjutning av lo, uppmana jaktdeltagarna att vid jakt med kulgevär endast skjuta med stöd och endast skjuta rena sidoskott mot stillastående djur.

text: Anmälan om fällt eller påskjutet djur

text: Av

text: 9 b §

text: och

text: jaktförordningen (1987:905)

text: framgår att länsstyrelsen i beslut om licensjakt efter lo ska ange de villkor som behövs för att så långt som möjligt undvika skador eller olägenheter av betydelse för den berörda artens bestånd samt ange den kontroll som kommer att ske.

text: Allmänna råd till 8 §

text: Länsstyrelsen bör ställa krav på en snävare tidsram för rapportering av fälld eller påskjuten lo än vad som föreskrivs i

text: 5 b § jaktförordningen (1987:905)

text: . Tidsramen för rapportering av fälld lo bör vara att fälld lo rapporteras snarast och senast inom en timme från den tidpunkt som djuret fällts. Länsstyrelsen bör i beslut om licensjakt efter lo ange att påskjuten lo rapporteras snarast.

text: Utöver vad som föreskrivs i

text: 5 c § jaktförordningen (1987:905)

text: ska länsstyrelsens beslut om licensjakt efter lo föreskriva att skytten vid en anmälan till länsstyrelsen enligt 8 § dessa föreskrifter ska uppge namn, adress och telefonnummer till ansvarig jaktledare.

text: Platsundersökning och eftersök

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt efter lo ska föreskriva att 1. den som påskjutit lo ansvarar tillsammans med jaktledaren för att platsundersökning genomförs till dess det är fastställt huruvida djuret är skadat eller inte,

text: 2. den som påskjutit lo ansvarar tillsammans med jaktledaren för att eftersök genomförs om platsundersökningen eller andra omständigheter visat på att det påskjutna djuret är skadat. Eftersök ska genomföras till dess:

text: a. djuret påträffats dött, b. djuret påträffats skadat och avlivats, eller c. det står klart att djuret inte kan anträffas, 3. jaktledaren ska till länsstyrelsens besiktningsman redovisa hur platsundersökning eller eftersök genomförts, 4. jaktledaren ska uppvisa skottplatsen för länsstyrelsens besiktningsman och tillsammans med besiktningsmannen och den som påskjutit djuret genomföra en fältkontroll och följa upp vad som skett efter skott. Jaktledaren ska säkerställa att spår på skott- och fallplats inte förstörs och ska tillsammans med besiktningsmannen dokumentera platsundersökning och eftersök på blankett som Naturvårdsverket tillhandahåller.

text: Avräkning och avlysning

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt efter lo ska föreskriva att 1. påskjutet djur ska avräknas såvida det inte genom länsstyrelsens fältkontroll har påvisats att djuret är oskadat, 2. länsstyrelsen ska avlysa jakten då det totala antalet djur fällts eller påskjutits och avräknats inom ett län eller del av län eller om jakttiden löpt ut. Länsstyrelsen ska informera om avlysningen på lämpligt sätt, 3. djur som påskjuts i ett jaktområde och faller i ett annat jaktområde ska avräknas i det jaktområde där djuret faller om tilldelning återstår i detta jaktområde. Om jakten är avlyst eller inte varit tillåten i det område där djuret faller ska djuret avräknas i det område där djuret påskjutits, 4. fälls djur med stöd av andra beslut eller dödas på annat sätt under den tid då licensjakt är tillåten efter lo, ska dessa djur inte avräknas licenstilldelningen.

text: Besiktning av fällt djur

text: Länsstyrelsens beslut om licensjakt efter lo ska föreskriva att 1. av länsstyrelsen förordnad besiktningsman ska besikta samtliga fällda djur och skriftligt dokumentera hur platsundersökning och eftersök genomförts då djur påskjutits, 2. skytten inom ett dygn från det att djuret fällts uppvisa hela det fällda djuret för länsstyrelsens besiktningsman. Om länsstyrelsen så begär ska skottplats/ fallplats samt eventuellt fångstredskap omgående uppvisas. Besiktningsmannen fyller tillsammans med skytten i de blanketter för licensjakt efter lo som Naturvårdsverket tillhandahåller.

text: Naturvårdsverket får i det enskilda fallet medge undantag från dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft den 15 januari 2011.

text: Naturvårdsverket MARIA ÅGREN

text: Monica Eriksson

text: (Viltförvaltningsenheten)


title: Naturvårdsverkets föreskrifter om ändring i föreskrifter (NFS 2006:9) om miljörapport

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om

text: 1. den miljörapport som en utövare av tillståndspliktig verksamhet eller verksamhet som förelagts att ansöka om tillstånd enligt 9 kap. 6 § första respektive andra stycket

text: miljöbalken

text: ska lämna varje år till tillsynsmyndigheten. 2. vilka uppgifter om produktionen av naturgrus, morän och berg som en verksamhetsutövare i enlighet med

text: 31 a § förordningen (1998:899)

text: om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd ska lämna i en miljörapport till länsstyrelsen om länsstyrelsen begär det. 3. skyldighet för utövare av verksamhet som inte är tillståndspliktig eller förelagts att ansöka om tillstånd men som omfattas av bilaga 1 till förordning

text: (EG) nr 166/2006

text: (bilaga 1 till dessa föreskrifter) att lämna miljörapport och vad den ska innehålla. (

text: NFS 2009:2

text: Miljörapporten ska avse kalenderår

text: 1. Miljörapporter som avser tillståndspliktig verksamhet eller verksamhet som förelagts att ansöka om tillstånd ska bestå av en grunddel, en textdel och för vissa verksamheter en emissionsdeklaration. 2. Miljörapporter som avses i 1 § 2 ska innehålla uppgifter om levererad mängd per materialslag av naturgrus, berg och morän. 3. Miljörapporter som avser verksamhet som inte är tillståndspliktig eller förelagts att ansöka om tillstånd men som omfattas av bilaga 1 till förordning

text: (EG) nr 166/2006

text: (bilaga 1 till dessa föreskrifter) ska bestå av en grunddel och en emissionsdeklaration.

text: 4. Miljörapporter som innehåller en emissionsdeklaration ska även innehålla uppgifter om koordinater för anläggningens mittpunkt.

text: Inlämnande

text: Miljörapporten ska senast den 31 mars året efter det kalenderår som miljörapporten avser vara inlämnad till den tillsynsmyndighet som utövar tillsynen över verksamheten. Miljörapporter ska lämnas elektroniskt via Naturvårdsverkets centrala databas för miljörapporter, Svenska miljörapporteringsportalen (SMP). Eventuella kompletteringar som görs ska också lämnas via SMP. Tillsynsmyndigheten får bevilja anstånd i högst en månad med grunddelen och emissionsdeklarationen och högst tre månader med textdelen, om det finns särskilda skäl. Det som sägs i första – tredje styckena gäller inte miljörapporter som avses i 1 § 2.

text: Miljörapporter som avses i 1 § 2 ska lämnas till länsstyrelsen vid den tidpunkt som länsstyrelsen bestämmer. Dessa rapporter ska redovisas på lämpligt datamedium eller i skriftlig form.

text: Övergångsbestämmelser till

text: NFS 2009:11

text: NFS 2009:11

text: 3. I miljörapporter avseende år 2010 får, i fråga om 4 § 6 och bilaga 4, såsom årsvärden för täkters faktiska produktion redovisas uppgifter för tiden 1 mars till 31 december.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft fyra veckor efter att de utkom från tryck.

text: Naturvårdsverket

text: MARIA ÅGREN

text: Fredrik Jonsson

text: (Enheten för markanvändning och vattenverksamhet)