fs: skvfs

publisher: Skatteverket

title: Skatteverkets föreskrifter om säkerhet vid betalningssäkring

text: Säkerhet vid betalningssäkring får lämnas i form av pant, borgen eller företagshypotek.

type: stycke

type: paragraf

text: Borgen ska ställas såsom för egen skuld (proprieborgen). Om borgen ställs av två eller flera personer gemensamt ska de svara solidariskt för betalningen.

text: Om borgen utgörs av bankgaranti ska den vara utfärdad av en svensk bank eller ett kreditmarknadsföretag som bedriver verksamhet i Sverige eller av en utländsk bank eller ett kreditmarknadsföretag som bedriver verksamhet från filial i Sverige. Bankgaranti ska gälla i tio år. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Stina Ögren (Rättsavdelningen, enhet 1)

type: foreskrift


title: Skatteverkets föreskrifter om säkerhet för betalning av skatter och avgifter

text: Säkerhet får lämnas i form av bankgaranti eller annan borgen.

text: Bankgaranti

type: rubrik

text: Bankgaranti ska vara utfärdad av en svensk bank eller av ett kreditmarknadsföretag som bedriver verksamhet i Sverige eller av en utländsk bank eller ett kreditmarknadsföretag som driver verksamhet från filial i Sverige.

text: Bankgaranti ska gälla i tio år.

text: Bankgaranti ska omfatta anståndsbeloppet samt ränta.

text: Annan borgen

text: Borgensförbindelse ska vara ställd såsom för egen skuld (proprieborgen). Om borgen ställs av två eller flera personer gemensamt ska de svara solidariskt för betalningen.

text: Borgensförbindelse ska inte vara tidsbegränsad.

text: Borgensförbindelse ska omfatta anståndsbeloppet samt ränta. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skatteverkets vägnar


title: Skatteverkets föreskrifter om säkerhet för slutlig skatt för skalbolag

text: Säkerhet ska lämnas i form av bankgaranti.

text: Bankgaranti ska vara utfärdad av en svensk bank eller ett kreditmarknadsföretag som bedriver verksamhet i Sverige eller av en utländsk bank eller ett kreditmarknadsföretag som bedriver verksamhet från filial i Sverige.

text: Bankgaranti ska gälla i tio år. Bankgaranti ska avse belopp som bestäms med stöd av

text: 58 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: . ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2013.

text: På Skatteverkets vägnar


title: Skatteverkets föreskrifter om arbetsgivares skyldighet att underrätta Skatteverket när utlänning anställs

text: Dessa föreskrifter gäller skyldighet för arbetsgivare enligt

text: 7 kap. 1 b § utlänningsförordningen (2006:97)

text: , att underrätta Skatteverket när en utlänning som avses i

text: 6 kap. 13 a § utlänningsförordningen

text: anställs.

text: Underrättelse ska göras på blankett enligt fastställt formulär och innehålla uppgifter om – arbetsgivarens namn och organisationsnummer, personnummer eller samordningsnummer – arbetsgivarens adress – arbetstagarens namn och personnummer eller samordningsnummer – arbetstagarens adress – uppgift om vilken dag anställningen påbörjades.

text: Underrättelse ska ha kommit in till Skatteverket senast den 12:e i månaden efter det att anställningen påbörjades. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1augusti 2013.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Gunilla Hedwall (Rättsavdelningen, enhet 2)


title: Skatteverkets föreskrifter om allmänna taxeringsregler vid förenklad och särskild fastighetstaxering 2014

text: Varje byggnadskropp ska anses som en byggnad, om inte annat anges i andra stycket. Är en byggnadskropp uppdelad genom vertikalt genomgående väggar i två eller flera självständigt fungerande enheter, ska varje del av byggnadskroppen indelas som en särskild byggnad. Ligger byggnadskroppen på flera fastigheter, ska byggnadskroppen indelas i särskilda byggnader i enlighet med fastighetsindelningen. Gemensamma vinds- eller källarutrymmen utgör inte hinder för en sådan indelning som sägs i andra stycket. Byggnadskropp som genom vertikalt genomgående väggar är uppdelad i delar med två bostadslägenheter i varje del, ska dock indelas som en byggnad (hyreshus) om byggnadskroppen ligger på en fastighet.

text: Byggnad under uppförande

text: En byggnad ska anses vara under uppförande till dess att den till övervägande del kunnat tas i bruk i sin slutliga utformning och därmed för sitt blivande ändamål. En byggnad som används för kommersiellt bruk ska anses ha tagits i bruk vid den tidpunkt då förutsättningar finns för byggnadens ägare att till övervägande del tillgodogöra sig avkastning från den nyuppförda byggnaden.

text: Omräkningsfaktorer för byggnad under uppförande

text: Omräkningsfaktorn för byggnad under uppförande ska för hela riket bestämmas så som anges i nedanstående tabell. Byggnadsvärdet för byggnad under uppförande får dock aldrig överstiga det byggnadsvärde som skulle ha åsatts byggnaden i färdigt skick.

text: SKVFS 2013: 8

text: År För FFT 12 För AFT 13 För FFT 14 2010 0,5 2011 0,5 0,5 2012 0,5 0,5 0,5 2013 0,45 0,5 0,5

text: Avrundning

text: Då storleken av en värdefaktor ska anges med föreskriven noggrannhet, ska matematisk avrundning enligt Svensk Standard 14141 regel A tillämpas, om inte annat anges särskilt. ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2013 och tillämpas vid förenklad och särskild fastighetstaxering 2014.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Tomas Algotsson (Rättsavdelningen, enhet 3)


title: Skatteverkets föreskrifter om värderingen av lantbruksenheter vid 2014 års och senare års fastighetstaxeringar

text: Vid klassindelning av värdefaktorn beskaffenhet ska för beskaffenhetsklasserna 1-5 gälla följande. Klass 1: Åkermark vars produktionsförmåga är mycket bättre än (mer än 30 procent över) den genomsnittliga produktionsförmågan inom värdeområdet och vars brukningsförhållanden är de för området normala. Klass 2: Åkermark vars produktionsförmåga är bättre än (minst 10 procent men högst 30 procent över) den genomsnittliga produktionsförmågan inom värdeområdet och vars brukningsförhållanden är de för området normala. Klass 3: Åkermark vars produktionsförmåga är normal (avviker mindre än 10 procent från den genomsnittliga produktionsförmågan) inom värdeområdet och vars brukningsförhållanden är de för området normala. Klass 4: Åkermark vars produktionsförmåga är sämre än (minst 10 procent men högst 30 procent under) den genomsnittliga produktionsförmågan inom värdeområdet och vars brukningsförhållanden är de för området normala. Klass 5: Åkermark vars produktionsförmåga är mycket sämre än (mer än 30 procent under) den genomsnittliga produktionsförmågan inom värdeområdet och vars brukningsförhållanden är de för värdeområdet normala. Vid bedömningen av åkermarkens produktionsförmåga förutsätts i samtliga beskaffenhetsklasser att åkermarken tillhör dräneringsklass 1 eller 2. Om brukningsförhållandena för åkermarken är väsentligt bättre än vad som är normalt inom värdeområdet, ska beskaffenhetsklassen höjas med ett steg. Är brukningsförhållandena väsentligt sämre än vad som är normalt inom värdeområdet ska beskaffenhetsklassen sänkas med ett steg.

text: Vid klassindelning av värdefaktorn dränering ska för dräneringsklasserna 1-3 gälla följande.

text: Klass 1: Åkermark som är tillfredsställande dränerad genom plantäckdikning.

text: Klass 2: Annan åkermark än sådan som tillhör klass 1, om den är tillfredställande dränerad eller självdränerande.

text: Klass 3: Åkermark som är otillfredsställande dränerad.

text: Om befintligt huvudavlopp inte medger tillfredställande avrinning, ska dräneringsklassen sänkas ett steg.

text: Betesmark

text: Vid klassindelning av värdefaktorn beskaffenhet ska för beskaffenhetsklasserna 1-5 vid normala bruknings- och torrläggningsförhållanden gälla följande. Klass 1: Betesmark som är bättre (har mer än 30 procent högre avkastning och kvalitet) än vad som är genomsnittligt inom värdeområdet och som ligger i anslutning till brukningscentrum. Klass 2: Betesmark som är bättre (har mer än 30 procent högre avkastning och kvalitet) än vad som är genomsnittligt inom värdeområdet men som inte ligger i anslutning till brukningscentrum. Klass 3: Betesmark vars avkastning och kvalitet är normal (avviker med högst 30 procent från vad som är genomsnittligt) inom värdeområdet. Klass 4: Betesmark som har sämre (mer än 30 procent lägre) avkastning och kvalitet än vad som är genomsnittligt inom värdeområdet. Klass 5: Betesmark som har sämre (mer än 30 procent lägre) avkastning och kvalitet än vad som är genomsnittligt inom värdeområdet och som kan förväntas bli tagen i anspråk för virkesproduktion inom en nära framtid.

text: Produktiv skogsmark

text: Värdefaktorn bonitet ska bestämmas med ledning av Skogshögskolans boniteringssystem.

text: Värdefaktorn bonitet ska indelas i bonitetsklasserna E-A med ledning av den produktiva skogsmarkens virkesproducerande förmåga enligt följande.

text: Länsgrupp Bonitetsklass (medelbonitet i skogskubikmeter per hektar och år) E D C B A

text: 1. BD län 1,0-1,7 1,8-2,2 2,3-3,2 3,3-4,4 4,5-

text: 2. AC och Z län 1,0-1,9 2,0-2,8 2,9-4,0 4,1-5,0 5,1-

text: 3. Y län 1,0-2,8 2,9-3,7 3,8-5,0 5,1-6,0 6,1-

text: 4. X län 1,0-3,1 3,2-4,5 4,6-5,8 5,9-6,7 6,8-

text: 5. W län 1,0-2,5 2,6-3,7 3,8-5,8 5,9-7,7 7,8-

text: 6. S län 1,0-3,1 3,2-4,9 5,0-7,2 7,3-8,7 8,8-

text: AB, C, T och 7. 1,0-4,2 4,3-5,9 6,0-7,8 7,9-9,4 9,5- U län

text: 8. D, E och H län 1,0-4,2 4,3-5,9 6,0-8,4 8,5-10,5 10,6-

text: 9. I län 1,0-1,9 2,0-2,8 2,9-4,1 4,2-5,8 5,9-

text: F, G, M och O 10. 1,0-4,5 4,6-6,8 6,9-9,3 9,4-11,2 11,3län

text: 11. K och N län 1,0-5,0 5,1-7,3 7,4-9,9 10,0-11,9 12,0-

text: Värdefaktorn kostnad ska indelas i nio kostnadsklasser varav klass fem ska svara mot genomsnittlig kostnadsklass för värdeområdet. Indelningen i kostnadsklasser ska bestämmas med hänsyn till föryngrings- och röjningskostnader, avverkningskostnader, terrängtransportkostnader samt timmerutfall och kvalitet. För kostnadsklasserna ska följande relationer gälla. Kostnadsklass Kostnadsrelation 1 0,700 2 0,775 3 0,850 4 0,925 5 1,000 6 1,075 7 1,150 8 1,225 9 1,300

text: Indelningen i kostnadsklass ska göras med ledning av poäng. Det poängantal som ska gälla för kostnadsklasserna 1–9 samt indelningen av kostnads- och kvalitetsfaktorer till grund för poängberäkningen framgår av bilaga 1. Poängen för en kostnadsfaktor eller en kvalitetsfaktor utgör delsumma för sådan faktor. De sammanlagda delsummorna för en värderingsenhet utgör det totala antalet poäng för enheten. Dessa totala

text: antal poäng ska ligga till grund för indelningen i kostnadsklass om inte annat följer av 9 §.

text: Antalet poäng för indelning i kostnadsklass för en värderingsenhet ska påföras på sätt som anges i bilaga 2 (skogsbeskrivning). Genomsnittlig kostnadsklass för samtliga värdeområden framgår av bilaga 3.

text: Sedan delsummorna för de olika kostnads- och kvalitetsfaktorerna har beräknats enligt 7 och 8 §§ kan varje delsumma för sig jämkas. Detta gäller om sådana kostnads- och kvalitetsförhållanden som anges i skogsbeskrivningen medför särskilt höga eller särskilt låga kostnader. Om poängsumman för en kostnadsfaktor eller för en kvalitetsfaktor uppenbarligen ger en felaktig bild av de förhållanden som faktorn avser kan andra förhållanden än de som anges i skogsbeskrivningen också medföra jämkning

text: Värdefaktorerna virkesförråd barrträd och virkesförråd lövträd ska bestämmas i hela skogskubikmeter per hektar. Varje skogskubikmeter per hektar ska utgöra en klass.

text: För skogsinnehav under 30 ha ska värdefaktorn virkesförråd, i enlighet med bilaga 5 a (skogstabell M) till 1 kap 19 § FTF (

text: ), klassindelas med hänsyn till totalt virkesförråd uttryckt i skogskubikmeter per hektar enligt följande.

text: Område Klass för totalt virkesförråd 1 2 3 4 5 6 7 8 9 I Del av Z, AC och (5)-24 25-39 40-54 55-69 70-84 85-99 100-114 115-129 130- BD län II Del av Z, AC och (5)-29 30-49 50-69 70-89 90-109 110-129 130-149 150-169 170- BD län samt I län III W, X och Y län (10)-54 55-79 80-99 100-119 120-139 140-159 160-179 180-199 200- IV AB, C, D, E, O, (20)-69 70-99 100-124 125-149 150-174 175-199 200-224 225-249 250- S, T och U län V F, G och H län (25)-74 75-104 105-129 130-154 155-179 180-204 205-229 230-254 255- VI K, M och N län (25)-84 85-119 120-154 155-179 180-204 205-229 230-254 255-279 280-

text: Tomtmark

text: Vad som sägs i 1–7 §§ Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2011:4

text: ) om värderingen av småhusenheter vid 2012 och senare års fastighetstaxeringar ska tillämpas även ifråga om tomtmark ingående i lantbruksenhet. Dock ska vid klassindelningen av värdefaktorn fastighetsrättsliga förhållanden följande beaktas. Värderingsenhet på vilken det finns småhus, som enligt

text: 8 kap. 3 §

text: FTL (

text: ), utgör brukningscentrum för lantbruksenhet, och som enligt

text: 12 kap. 3 §

text: FTL ska jämställas med självständig fastighet, ska indelas i klass 1.

text: Småhus

text: Vad som sägs i 8–15 §§ Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2011:4

text: ) om värderingen av småhusenheter vid 2012 och senare års fastighetstaxeringar ska tillämpas även ifråga om småhus ingående i lantbruksenhet. Dock ska, vid klassindelningen av fastighetsrättsliga förhållanden, småhus, som utgör brukningscentrum för lantbruksenhet enligt

text: 8 kap. 3 §

text: FTL (

text: ), indelas i klass 1.

text: Ekonomibyggnader

text: Vid klassificering av värdefaktorn storlek ska med värdringsenhetens yta på marken avses byggnadsarea enligt SS 21054:2009.

text: Värdefaktorn ålder uttrycks genom byggnadens värdeår. Värdeåret utgörs av byggnadens nybyggnadsår. Med nybyggnadsår avses det år då den övervägande delen av byggnaden togs i bruk eller kunde ha tagits i bruk. Det tidigaste värdeåret ska vara 1929. Värdefaktorn ålder ska anges i hela år. Har byggnaden varit föremål för påtaglig om- eller tillbyggnad eller påtaglig förbättring ska värdeåret jämkas.

text: Vid klassindelning av värdefaktorn beskaffenhet ska vad som anges i bilaga 4 gälla.

text: Storlekskorrektion

text: Vid bestämmande av storlekskorrektion för lantbruksenhet ska med medelstor lantbruksenhet enligt

text: 7 kap. 4 a § fastighetstaxeringslagen (1979:1152)

text: förstås en lantbruksenhet vars sammanlagda riktvärde utgör 1 200 000 kronor.

text: Indelning i värdeområden och provvärderingsområden

text: Indelning i värdeområden och provvärderingsområden för ekonomibyggnader, åkermark och betesmark (riktvärdekarta J) fastställs på det sätt som framgår av bilaga 5 .

text: Indelning i värdeområden och provvärderingsområden för produktiv skogsmark och skogligt impediment (riktvärdekarta SK) fastställs på det sätt som framgår av bilaga 6 .

text: Indelning i värdeområden för småhus och tomtmark till småhus på lantbruksenhet (riktvärdekarta LS) fastställs på det sätt som framgår av bilaga 7 .

text: Bilagan utesluten här. Den finns tillgänglig hos Skatteverket och på www.skatteverket.se.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 september 2013 och tillämpas första gången vid förenklad fastighetstaxering 2014 och därefter vid särskilda fastighetstaxeringar till och med 2016.

text: På Skatteverkets vägnar

text: Bilaga 1

text: Produktiv Skogsmark

text: Antalet poäng för olika kostnadsklasser samt indelning av kostnadsoch kvalitetsfaktorer

text: Kostnadsklass Poäng 1 (8)-12 2 13-17 3 18-22 4 23-27 5 28-32 6 33-37 7 38-42 8 43-47 9 48-(52)

text: Föryngrings- och röjningskostnader

text: Genom antalet poäng för föryngrings- och röjningskostnader ska anges om kostnaderna är - mycket lägre - lägre - ungefär lika - högre - mycket högre än vad som är genomsnittligt inom värdeområdet.

text: Avverkningskostnader

text: Genom antalet poäng för avverkningskostnader ska anges om kostnaderna är - mycket lägre - lägre - ungefär lika - högre - mycket högre än vad som är genomsnittligt inom värdeområdet.

text: Timmerutfall och kvalitet

text: Genom antalet poäng för timmerutfall och kvalitet ska anges om timmerutfall och kvalitet är - högre - ungefär lika - lägre än vad som är genomsnittligt inom värdeområdet.

text: Terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng ska anges för olika terrängtransportavstånd. Avstånden ska anges i hela 100-tal meter.

text: Skogsbeskrivning

text: Antalet poäng för indelning i kostnadsklass för värderingsenhet

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län AB

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika högre högre lägre lägre lika högre högre högre lika lägre 0 2 4 6 8 8 11 13 15 18 2 5 8

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Avstånd i 100-tal meter: -1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11-15 16-20 21-25 26-30 31- Poäng 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 18 23 28 33 38

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län C

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län D

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika högre högre lägre lägre lika högre högre högre lika lägre 0 2 4 6 8 8 10 13 16 18 2 5 8

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län E

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika högre högre lägre lägre lika högre högre högre lika lägre 0 2 5 8 10 8 10 12 14 16 2 5 8

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län F

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika högre högre lägre lägre lika högre högre högre lika lägre 0 2 4 6 8 9 11 13 15 17 2 5 8

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Avstånd i 100-tal meter: -1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11-15 16-20 21-25 26-30 31- Poäng 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 19 24 29 34 39

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län G

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika högre högre lägre lägre lika högre högre högre lika lägre 0 3 5 7 10 8 10 12 14 16 2 5 8

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län H

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län I

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika högre högre lägre lägre lika högre högre högre lika lägre 0 3 6 9 12 8 10 12 14 16 2 5 8

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Avstånd i 100-tal meter: -1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11-15 16-20 21-25 26-30 31- Poäng 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 17 22 27 32 37

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län K

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län M

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika högre högre lägre lägre lika högre högre högre lika lägre 0 2 4 6 8 8 11 13 15 17 2 5 8

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län N

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika högre högre lägre lägre lika högre högre högre lika lägre 0 1 3 5 6 9 12 14 16 19 2 5 8

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län O

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län S

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län T

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika högre högre lägre lägre lika högre högre högre lika lägre 0 3 5 6 10 7 10 12 14 17 2 5 8

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län U

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län W

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika högre högre lägre lägre lika högre högre högre lika lägre 0 2 5 8 10 6 9 11 13 16 2 5 8

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län X

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika högre högre lägre lägre lika högre högre högre lika lägre 0 2 4 6 8 7 10 12 14 17 2 5 8

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län Y

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län Z

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Avstånd i 100-tal meter: -1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11-15 16-20 21-25 26-30 31- Poäng 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 13 18 23 28 33

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län AC

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Antalet poäng för samtliga värdeområden i län BD

text: Föryngrings- och röjningskostnader Avverkningskostnader Timmerutfall och kvalitet Mkt Ung. Mkt Mkt Ung. Mkt Ung. lägre Lägre lika högre högre lägre lägre lika högre högre högre lika lägre 0 3 4 7 10 9 11 13 15 17 2 5 8

text: Poäng för terrängtransportkostnader

text: Genomsnittlig kostnadsklass för samtliga värdeområden

text: Län Värdeområden Kostnadsklass

text: Samtliga utom Z, Samtliga 5 AC och BD Z 2304, 2308-12, 2314, 2317-20, 2323 och 4 2325-26 2302-03, 2305-06, 2315-16, 2322, 2324 5 och 2327-28 2301, 2307, 2313 och 2321 6 AC 2405-06, 2410-13 och 2417-21 4 2401, 2403-04, 2408-09, 2415-16, 5 2407 och 2414 6 2402 7 BD 2503-04, 2508-17 och 2519-20 5 2507 och 2518 6 2502 och 2506 7 2501 och 2505 8

text: Ekonomibyggnader Bilaga 4

text: Klassindelning av värdefaktorn beskaffenhet Byggnads- Beskaffen- Beskrivning kategoriklass hetsklass 11. Djurstall, logar, 1 Byggnad med påtagligt bättre lador, maskinhallar, utformning och skick än vad som gårdsverkstäder, är normalt för äldre byggnader. lagerhus för potatis, 2 Byggnad med godtagbar utformträdgårdsprodukter, ning och godtagbart skick för äldre foder eller andra byggnader. förnödenheter och 3 Byggnad med påtagligt sämre utliknande byggnader formning och skick än som är normed värdeår före malt för äldre byggnader. 1980 21. Djurstall för 1 Byggnad med god utformning för mjölkkor, värdeår modern mjölkproduktion och i gott 1980- skick. 2 Byggnad med godtagbar utformning för modern mjölkproduktion och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för mjölkproduktion samt byggnad i mindre gott skick. 22. Djurstall för 1 Byggnad med god utformning för slakt- och ungnöt, modern köttdjursproduktion och i värdeår 1980- gott skick. 2 Byggnad med godtagbar utformning för modern köttdjursproduktion och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för köttdjursproduktion samt byggnad i mindre gott skick. 23. Djurstall för 1 Byggnad med god utformning för grisar, värdeår modern grisproduktion och i gott 1980- skick. 2 Byggnad med godtagbar utformning för modern grisproduktion och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för grisproduktion samt byggnad i mindre gott skick.

text: 24. Djurstall för 1 Byggnad med god utformning för värphöns, värdeår modern äggproduktion och i gott 1980- skick. 2 Byggnad med godtagbar utformning för modern äggproduktion och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för äggproduktion samt byggnad i mindre gott skick. 25. Djurstall för 1 Byggnad med god utformning för får, getter och modern mjölkproduktion med strutsar, värdeår mejeri och i gott skick. 1980- 2 Byggnad med godtagbar utformning för modern mjölkproduktion med mejeri och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för kött- och ullproduktion samt byggnad i mindre gott skick. 26. Djurstall för 1 Byggnad med god utformning för hästar, värdeår modern hästuppfödning eller häst- 1980- hållning och i gott skick. 2 Byggnad med godtagbar utformning för modern hästuppfödning eller hästhållning och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för hästuppfödning eller hästhållning samt byggnad i mindre gott skick. 27. Djurstall för Klassindelas ej. mink, räv och liknande, värdeår 1980- 28. Djurstall för 1 Byggnad med god utformning för slaktkycklingar modern köttproduktion och i gott och kalkoner, skick. värdeår 1980- 2 Byggnad med godtagbar utformning för modern köttproduktion och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för köttproduktion samt byggnad i mindre gott skick.

text: 31. Loge, lada och 1 Byggnad med god utformning för liknande, värdeår modernt lantbruk och i gott skick. 1980- 2 Byggnad med godtagbar utformning för modernt lantbruk och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för lantbruk samt byggnad i mindre gott skick. 32. Maskinhall, 1 Byggnad med god utformning för gårdsverkstad och modernt lantbruk med värmeisoliknande, värdeår lerad gårdsverkstad och i gott skick. 1980- 2 Byggnad med godtagbar utformning för modernt lantbruk och i godtagbart skick. 3 Byggnad med enklare utformning för lantbruk samt byggnad i mindre gott skick. 33. Gårdslager för 1 Byggnad med god utformning för potatis, trädgårds- modernt lantbruk och i gott skick. produkter, foder eller 2 Byggnad med godtagbar utformandra förnödenheter ning för modernt lantbruk och i och liknande, värdeår godtagbart skick. 1980- 3 Byggnad med enklare utformning för lantbruk samt byggnad i mindre gott skick. 42. Spannmålslager 1 Spannmålslager i särskild byggnad med såväl tork som lagringsfickor med god utformning för modern spannmålshantering i gott skick. 2 Spannmålslager inrymt i loge, lada eller liknande, med såväl tork som lagringsfickor med godtagbar utformning för modern spannmålshantering och i godtagbart skick. 3 Enklare spannmålslager inrymt i loge, lada eller liknande samt spannmålslager i mindre gott skick.

text: 44. Ensilagesilo 1 Ensilagesilo med god utformning för modernt lantbruk och i gott skick. 2 Ensilagesilo med godtagbar utformning för modernt lantbruk och i godtagbart skick. 3 Ensilagesilo i mindre gott skick samt övriga enklare anläggningar. 51. Växthus, typ 1 Friliggande växthus med god utfriliggande formning för modern växtodling och i gott skick. 2 Friliggande växthus med godtagbar utformning för modern växtodling och i godtagbart skick. 3 Friliggande växthus med enklare utformning för växtodling och i mindre gott skick. 52. Växthus, typ 1 Blockhus med god utformning för blockhus modern växtodling och i gott skick. 2 Blockhus med godtagbar utformning för modern växtodling och i godtagbart skick. 3 Blockhus med enklare utformning för växtodling och i mindre gott skick. 53. Enklare 1 Enklare växthus med god utformväxthus ning för modern växtodling och i gott skick. 2 Enklare växthus med godtagbar utformning för modern växtodling och i godtagbart skick. 3 Enklare växthus med enklare utformning för växtodling och i mindre gott skick. 60. Övriga ekono- Klassindelas ej. mibyggnader


title: Skatteverkets föreskrifter om ändring i Skatteverkets föreskrifter (SKVFS 2013:2) om fartyg på vilka de anställda ska få sjöinkomstavdrag och skattereduktion samt om vilket fartområde fartyget går i (klassificering) att tillämpas vid beskattningsåret 2013

text: Följande fartyg har klassificerats till fjärrfart.

text: Ägare Postanstalt Fartyg Signal

text: - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -- - - - - Donsö Shipping KB Donsö Excello SJMG Donsö Shipping KB Donsö Solando SDJU Donsö Shipping KB Donsö Solero SFAB Fiducia Rederi AB Kalmar Sternö SLCU - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -- - - - - Ostanvik Shipping Ltd Kungälv Östanvik SENK Parainen Pearl Shipping Kungälv Nordanvik SBQT Ltd Prospero, Partred för Donsö Prospero SLZU - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -- - - - - ___________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 april 2014 och tillämpas vid beräkning av sjöinkomstavdrag vid beskattningsåret 2013 och av skattereduktion vid debitering av slutlig skatt för beskattningsåret 2013.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Gunilla Hedwall (Rättsavdelningen, enhet 2)


title: Skatteverkets föreskrifter om användning av kassaregister

text: 1 kap. Föreskrifternas tillämpningsområde

text: I dessa föreskrifter finns bestämmelser om användning av sådana kassaregister som avses i

text: 39 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: . Av

text: 39 kap. 2 § skatteförfarandelagen

text: framgår att med kassaregister avses kassaapparat, kassaterminal, kassasystem och liknande apparatur för registrering av försäljning av varor eller tjänster mot kontant betalning eller mot betalning med kontokort. Som en del i ett kassaregistersystem ska alltid ingå en kontrollenhet eller ett kontrollsystem. Särskilda bestämmelser om kontrollenheten finns i Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2009:2

text: ) om kontrollenhet till kassaregister. Särskilda bestämmelser om kontrollsystemet finns i Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:8

text: ) om kontrollsystem till kassaregister. Särskilda bestämmelser om krav på kassaregister finns i Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:9

text: ) om krav på kassaregister. Innehållet i föreskrifterna är uppdelat enligt följande. 1 kap. Föreskrifternas tillämpningsområde 2 kap. Definitioner 3 kap. Allmänna krav 4 kap. Löpande användning av ett kassaregister 5 kap. Uppgifter på kvitton och rapporter 6 kap. Tid och plats för förvaring

type: kapitel

text: 2 kap. Definitioner

text: Med betalningsmedel avses i dessa föreskrifter kontanter, kontokort, kreditkort, presentkort, måltidskuponger och liknande.

text: Med elektroniskt kassakvitto avses i dessa föreskrifter ett kassakvitto enligt 7 kap. 1 § Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:9

text: ) om krav på kassaregister som inte skrivs ut i pappersform utan som tas

text: Se

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster.

text: 2014-06-09 131 647177-13 /111

text: fram och skickas i elektronisk form på sådant sätt att kunden kan ta emot och läsa uppgifterna.

text: Med företag avses i dessa föreskrifter den som omfattas av skyldigheter enligt

text: 39 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: . Företag som med stöd av

text: 4 kap. 5 § första stycket bokföringslagen (1999:1078)

text: har gemensam bokföring anses vid tillämpningen av dessa föreskrifter som ett enda företag för den gemensamt bedrivna verksamheten avseende försäljning av varor eller tjänster mot kontant betalning eller mot betalning med kontokort.

text: Med journalminne avses i dessa föreskrifter detsamma som i

text: 42 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: Med kassabeteckning avses i dessa föreskrifter en unik beteckning som identifierar varje registreringsenhet.

text: Med kassakvitto avses i dessa föreskrifter ett sådant kvitto som enligt

text: 39 kap. 7 § andra stycket skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: ska tas fram och erbjudas kunden.

text: Med kassalåda avses i dessa föreskrifter en förvaringsplats för betalningsmedel som registrerats i ett kassaregister. En kassalåda kan vara fristående eller integrerad med ett kassaregister.

text: Med kassaregisternummer avses i dessa föreskrifter ett tillverkningsnummer för ett kassaregister enligt 2 kap. 23 § Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:9

text: ) om krav på kassaregister med tillägg för organisationsnummer eller personnummer för det företag som använder kassaregistret.

text: Med kontokortsterminal avses i dessa föreskrifter en kortläsare som registrerar att belopp dras från kundens konto och som tar fram ett kvitto på detta (kontokortskvitto).

text: Med kontrollenhet avses i dessa föreskrifter en kontrollenhet enligt Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2009:2

text: ) om kontrollenhet till kassaregister. En kontrollenhet kan vara av typ A, B eller C.

text: Med kontrollsystem avses i dessa föreskrifter ett kontrollsystem enligt Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:8

text: ) om kontrollsystem till kassaregister. I ett kontrollsystem ingår alltid en signeringsmodul, ett buffringsprogram och en kontrollserver.

text: Med lådöppning avses i dessa föreskrifter att en kassalåda som är integrerad med ett kassaregister öppnas med en funktion som styrs av kassaregisterprogrammet utan att någon registrering sker av försäljning eller återbetalning.

text: Med registreringsenhet avses i dessa föreskrifter en enhet inom ett kassaregistersystem som kan slutföra en försäljning genom att beordra att ett kassakvitto skrivs ut i pappersform eller tas fram i elektronisk form.

text: 2014-06-09 131 647177-13 /111

text: Med returkvitto avses i dessa föreskrifter utskrift från ett kassaregister med uppgifter som utvisar att tidigare uttaget kassakvitto innehåller felaktiga uppgifter. Med returkvitto avses även utskrift av uppgifter om återbetalning för returnerade eller prisnedsatta varor eller tjänster.

text: Med X-dagrapport avses i dessa föreskrifter en sammanställning av en registreringsenhets registreringar sedan senast föregående Zdagrapport.

text: Med Z-dagrapport avses i dessa föreskrifter en sammanställning av en registreringsenhets registreringar avsedd för redovisning av en dags försäljning.

text: Med växelkassa avses i dessa föreskrifter det belopp av olika slag av betalningsmedel som finns i den eller de kassalådor som hör till ett visst kassaregister.

text: Med övningskvitto avses i dessa föreskrifter en utskrift enbart för övningsändamål från ett kassaregister med uppgifter som liknar de uppgifter som ska finnas i ett kassakvitto.

text: 3 kap. Allmänna krav

text: Ej tillåten programvara eller hårdvara

text: I ett kassaregister får det inte finnas någon programvara eller hårdvara som på ett inte tillåtet sätt kan påverka de funktioner som anges i Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:9

text: ) om krav på kassaregister, i Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2009:2

text: ) om kontrollenhet till kassaregister eller i Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:8

text: ) om kontrollsystem till kassaregister.

text: Kassaregister med kontrollenhet

text: Ett kassaregister med kontrollenhet får användas endast om kontrollenheten har en lagringskapacitet som klarar minst fem års beräknad användning i den verksamhet som den ska användas i.

text: En kontrollenhet ska installeras av en tillverkare av kassaregister, av en generalagent för kassaregister eller av en generalagent utsedd person.

text: Ett kassaregister som inte har en port som kan ta emot data från en kontrollenhet ska använda en kontrollenhet av typ B. En kontrollenhet av typ B ska installeras mellan ett kassaregister och dess skrivare.

text: Kassaregister med kontrollsystem

text: Ett företag får inte använda ett kassaregister med kontrollsystem om företaget är i intressemenskap med det företag som tillhandahåller kontrollsystemet. Med intressegemenskap avses här att företagen, direkt eller indirekt, genom ägarandel eller på annat sätt har ett

text: 2014-06-09 131 647177-13 /111

text: väsentligt inflytande i det andra företaget, eller att företagen står under i huvudsak gemensam ledning.

text: Ett kontrollsystem ska installeras av en tillverkare av kontrollsystemet eller av tillverkaren utsedd person.

text: Ett kontrollsystems buffringsprogram ska finnas i samma lokal som de kassaregister som det enligt 8 kap. Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:8

text: ) om kontrollsystem till kassaregister är sammankopplat med.

text: Skyltar

text: Skatteverket ska efter att anmälan har gjorts enligt

text: 7 kap.

text: 4 §§

text: skatteförfarandelagen (2011:1244)

text: tillhandahålla skyltar med identifikationsnummer för varje registreringsenhet och kontrollenhet eller kontrollsystem som omfattas av anmälan. Företaget ska omedelbart sätta fast skyltarna på ett synligt och säkert sätt på respektive registreringsenhet och kontrollenhet. För kassaregister med kontrollsystem ska skyltarna sättas fast på registreringsenheten och den enhet som innehåller kontrollsystemets buffringsprogram. Kassaregistret får användas endast om en registreringsenhet och dess kontrollenhet eller kontrollsystem är märkt med identifikationsnummer. Kassaregistret får dock användas efter att en anmälan enligt första stycket gjorts fram till dess skyltarna tillhandahållits, trots att märkning ännu inte har gjorts. Om det är förenat med svårigheter att sätta fast skyltarna enligt första stycket får dessa i stället förvaras på ett ordnat och säkert sätt i verksamhetslokalen tillsammans med en förteckning över vilka komponenter som hör till en viss skylt.

text: Kassabeteckning

text: Ett företag ska ge varje registreringsenhet en unik kassabeteckning. Beteckningen ska finnas på kvitton, X-dagrapport och Z-dagrapport.

text: Klocka

text: Kassaregistrets klocka ska vara ställd enligt svensk normaltid och justerad för sommartid.

text: Utskrift av journalminne

text: Utskrift av journalminne ska kunna ske på den plats där försäljning sker.

text: Gemensamt kassaregister med ett annat företag

text: Ett företag får ha gemensamt kassaregister med ett annat företag om kassaregistret på ett säkert sätt kan hantera mer än ett företags registreringar. Varje företags registreringar ska hållas åtskilda.

text: 2014-06-09 131 647177-13 /111

text: Ett gemensamt kassaregister enligt 12 § med kontrollenhet ska ha en kontrollenhet av typ C. En kontrollenhet av typ A eller B får dock användas om kassaregistret har en kontrollenhet för varje företag som använder det gemensamma kassaregistret. Ett gemensamt kassaregister enligt 12 § med kontrollsystem ska ha en signeringsmodul för varje kassaregisternummer.

text: Kassalåda

text: Till en registreringsenhet ska det finnas minst en kassalåda. En kassalåda får användas för förvaring av betalningsmedel som avser fler än en registreringsenhet endast om det går att särskilja och stämma av de betalningsmedel som finns i kassalådan mot de registreringar som gjorts i de olika registreringsenheterna.

text: I en kassalåda får ett företags betalningsmedel inte sammanblandas med ett annat företags betalningsmedel.

text: Nätverk

text: Om en registreringsenhet ingår i ett nätverk med andra registreringsenheter ska registreringarna i de olika registreringsenheterna hållas åtskilda.

text: Kassaregister med kontrollenhet som ingår i ett nätverk ska vara anslutna till en kontrollenhet av typ A eller C. Kassaregister med kontrollsystem som ingår i ett nätverk ska ha en signeringsmodul för varje kassaregisternummer.

text: 4 kap. Löpande användning av ett kassaregister

text: Om ett kassaregister inte fungerar ska detta dokumenteras och företaget ska utan dröjsmål anmäla detta till Skatteverket.

text: Vid varje försäljningsdags början ska den växelkassa som hör till ett kassaregister registreras. Om växelkassan minskas eller ökas under en försäljningsdag ska detta registreras som en förändring av växelkassan. Detta gäller inte under tiden fram till den 1 januari 2019 för kassaregister som inte kan registrera förändring av växelkassa och är tillverkade före ikraftträdandet av dessa föreskrifter.

text: En kassalåda som är integrerad med ett kassaregister ska stängas omedelbart efter varje försäljning.

text: Om ett returkvitto tas fram ska företaget registrera vad returen avser. Om fel betalningsmedel har angetts på ett kassakvitto ska företaget ta fram ett returkvitto som korrigerar felaktigheten och ta fram ett kassakvitto med uppgift om rätt betalningsmedel. Om kassaregistret inte har en funktion som medger att uppgifter om returen kan registreras ska företaget i stället ta fram en kopia av kassakvittot och på detta anteckna uppgifter om returen.

text: 2014-06-09 131 647177-13 /111

text: För varje kassaregister som används under en försäljningsdag för registrering ska en Z-dagrapport med minst uppgifter enligt 7 kap. 3 § Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:9

text: ) om krav på kassaregister tas fram vid försäljningsdagens slut.

text: 5 kap. Uppgifter på kvitton och rapporter

text: Om ett företag delar in sina försäljningsvaror i artiklar och varugrupper ska indelningen vara ändamålsenlig i förhållande till företagets verksamhet.

text: Texten på kvitton, X-dagrapport och Z-dagrapport samt registrering av löpande användning i pappersform (kontrollremsa) eller i elektronisk form (journalminne) ska vara på svenska eller engelska. Av 7 kap. 1-3 §§ Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2014:9

text: ) om krav på kassaregister framgår vilka uppgifter ett kassakvitto, en Xdagrapport och en Z-dagrapport minst ska innehålla.

text: Om kontokortsterminal används ska papperet för utskrift från kontokortsterminalen vara försett med förtryckt transparent bakgrundstext, Ej kvitto på köp. Bakgrundstexten ska vara maximalt 60 % ljusare än texten för belopp på kontokortskvittot. Bakgrundstexten ska löpa vertikalt och upprepas på två olika ställen i storleken 25 % respektive 50 % av papperets bredd. I stället för papper enligt första stycket får papper för utskrift från kontokortsterminal användas om det har en förtryckt text E j k v i t t o p å k ö p enligt vad som framgår av bilden. Den förtryckta texten ska vara – i versaler och i typsnittet Arial – röd och i kulören Pantone Matching System (PMS) 485 – minst 2,0 mm hög – återkommande med ett högsta avstånd av 10 mm.

text: 2014-06-09 131 647177-13 /111

text: Papper enligt första och andra stycket ska även användas för utskrift från andra skrivare än kvittoskrivare om utskriften har ett innehåll som kan uppfattas som ett kassakvitto. Papper enligt första och andra stycket ska inte användas om kassaregistret är anslutet till en kontokortsterminal som har dubbelriktad kommunikation med kassaregistret och som skriver ut kassakvitto och kontokortskvitto på samma skrivare.

text: 6 kap. Tid och plats för förvaring

text: Kassaregister med kontrollenhet

text: Ett kassaregister och dess kontrollenhet eller kontrollsystem ska förvaras i Sverige. Ett kassaregister och dess kontrollenhet eller kontrollsystem får användas på ett transportmedel som går i person- eller godstrafik till och från Sverige.

text: Vid avyttring eller skrotning av ett kassaregister med kontrollenhet ska dess kontrollenhet bevaras på ett betryggande sätt under minst tolv månader. Detsamma gäller för en kontrollenhet som bytts ut för att den gått sönder eller om den av något annat skäl har bytts ut. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2014. 2. Genom föreskrifterna upphävs Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2009:3

text: ) om användning av kassaregister. Vid tillämpning av Skatteverkets föreskrifter (

text: SKVFS 2009:2

text: ) om kontrollenhet till kassaregister ska de upphävda föreskrifterna fortfarande gälla.

text: På Skatteverkets vägnar

text: INGEMAR HANSSON Anders Bäck (Produktionsavdelningen, verksamhetsenhet 3)