text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet vård och omsorg specialisering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2012. På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Vård och omsorg specialisering

type: rubrik

text: Ämnet vård och omsorg specialisering möjliggör en fördjupning inom ett valt kunskapsområde. En specialisering inom vård och omsorg kan ske inom ett flertal olika kunskapsområden, till exempel inom funktionshinderområdet, gerontologi, hälso- och sjukvård, omvårdnad, social omsorg eller psykiatri.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet vård och omsorg specialisering ska syfta till att eleverna fördjupar sina kunskaper inom ett valt kunskapsområde. Den ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta utifrån ett helhetsperspektiv på hälsa, ohälsa och funktionsförmåga. Vidare ska eleverna ges möjlighet att planera och genomföra vård- och omsorgsarbete inom valt kunskapsområde på ett hygieniskt, ergonomiskt och yrkesetiskt sätt med fokus på helhetssyn utifrån brukares eller patienters livssituation. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om och förståelse av utvecklingsbehov och kvalitetsarbete inom vård och omsorg. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera och samarbeta med andra på ett yrkesetiskt sätt. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om och förmåga att arbeta utifrån lagar och andra bestämmelser som reglerar området. Genom fältstudier eller genom att medverka i olika verksamheter ska eleverna ges möjlighet att få inblick i och erfarenhet av arbetsuppgifter kopplade till valt kunskapsområde. Problemlösning och handlingsberedskap ska stimuleras i undervisningen. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att inhämta, granska och värdera ny kunskap inom området.

text: Undervisningen i ämnet vård och omsorg specialisering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att bedöma hälsotillstånd och vad som krävs för att kunna förebygga ohälsa, bevara hälsa och förbättra funktionsförmåga inom det valda kunskapsområdet. 2. Förmåga att planera, utföra och dokumentera arbetsuppgifter inom det valda kunskapsområdet som stödjer det dagliga livet och med helhetssyn på patienters och brukares livssituation utifrån ett etiskt förhållningssätt. 3. Kunskaper om ergonomi, hygienrutiner och förmåga att arbeta smittförebyggande. 4. Förmåga att kommunicera och anpassa sin kommunikation till olika sammanhang. 5. Kunskaper om hur samverkan och samarbete med olika yrkesgrupper och aktörer kan påverka arbetets kvalitet. 6. Kunskaper om hur systematiskt kvalitetsarbetet kan påverka kvaliteten i den dagliga vården och omsorgen.

text: 7. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser relevanta för

text: SKOLFS 2022:327

text: kunskapsområdet.

text: Kurser i ämnet

text: Vård och omsorg – specialisering, 100 poäng. Kursen bygger på någon eller några av kurserna funktionsförmåga och funktionsnedsättning 2, gerontologi och geriatrik, hälso- och sjukvård 2, omvårdnad 2, psykiatri 2 eller social omsorg 2. Kursen kan läsas flera gånger med olika innehåll.

text: Kurskod: VADVAD00S

text: Kursen vård och omsorg – specialisering omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper inom valt kunskapsområde.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Bedömning av hälsotillstånd och förebyggande av ohälsa. – Bevarande eller förbättrande av funktionsförmåga. – Planering, genomförande och dokumentation av arbetsuppgifter på ett yrkesmässigt sätt. – Anpassning av den dagliga vården och omsorgen utifrån aktuellt hälsotillstånd. – Förebyggande av skador och olyckor för brukare, patienter och personal. – Etiska frågeställningar inom valt kunskapsområde. – Hygienrutiner vid vård- och omsorgsarbete. – Ergonomiska arbetsmetoder utifrån valt kunskapsområde. – Metoder för samtal och kommunikation med patienter, brukare och närstående inom valt kunskapsområde. – Samarbete med andra yrkesgrupper för ökad vård- och omsorgskvalitet inom valt kunskapsområde. – Analys och förslag på problemlösning i det systematiska kvalitetsarbetet inom valt kunskapsområde. – Lagar och andra bestämmelser som påverkar arbetet inom valt kunskapsområde.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven uppmärksammar och bedömer, i samråd med handledare, hälsotillstånd och behov av åtgärder för bevarande av hälsa och funktionsförmåga. Eleven planerar, utför och dokumenterar, i samråd med handledare, uppgifter inom kunskapsområdet. I arbetet uppmärksammar, rapporterar och dokumenterar eleven, i samråd med handledare, symtom och förändringar i

text: människors tillstånd. Arbetet utförs på ett etiskt, hygieniskt och ergonomiskt sätt med ett tillfredsställande resultat. Eleven anpassar med viss säkerhet sin kommunikation till syfte, mottagare och situation samt visar förmåga att samarbeta med andra. Dessutom uppmärksammar eleven den enskilda människans behov och förutsättningar på ett tillfredsställande sätt. Eleven beskriver översiktligt hur olika rutiner och samarbetsformer påverkar arbetets kvalité samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras och hur det systematiska kvalitetsarbetet påverkar den dagliga vården och omsorgen. Eleven redogör för relevanta lagar och andra bestämmelser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven uppmärksammar och bedömer, efter samråd med handledare, hälsotillstånd och behov av åtgärder för bevarande av hälsa och funktionsförmåga. Eleven planerar, utför och dokumenterar, efter samråd med handledare, uppgifter inom kunskapsområdet. I arbetet uppmärksammar, rapporterar och dokumenterar eleven, efter samråd med handledare, symtom och förändringar i människors tillstånd. Arbetet utförs på ett etiskt, hygieniskt och ergonomiskt sätt med ett tillfredsställande resultat. Eleven anpassar med viss säkerhet sin kommunikation till syfte, mottagare och situation samt visar förmåga att samarbeta med andra. Dessutom uppmärksammar eleven den enskilda människans behov och förutsättningar på ett tillfredsställande sätt. Eleven beskriver utförligt hur olika rutiner och samarbetsformer påverkar arbetets kvalité samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras och hur det systematiska kvalitetsarbetet påverkar den dagliga vården och omsorgen. Eleven redogör för relevanta lagar och andra bestämmelser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: SKOLFS 2022:327

text: uppgifter inom kunskapsområdet. I arbetet uppmärksammar, rapporterar och dokumenterar eleven, efter samråd med handledare, symtom och förändringar i människors tillstånd. Arbetet utförs på ett etiskt, hygieniskt och ergonomiskt sätt med ett gott resultat. Eleven anpassar med säkerhet sin kommunikation till syfte, mottagare och situation samt visar förmåga att samarbeta med andra. Dessutom uppmärksammar eleven den enskilda människans behov och förutsättningar på ett gott sätt. Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur olika rutiner och samarbetsformer påverkar arbetets kvalité samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras och hur det systematiska kvalitetsarbetet påverkar den dagliga vården och omsorgen. Eleven redogör för relevanta lagar och andra bestämmelser. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet vård och omsorg specialisering i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Vård och omsorg specialisering

text: Ämnet vård och omsorg specialisering möjliggör en fördjupning inom ett valt kunskapsområde. En specialisering inom vård och omsorg kan ske inom ett flertal olika kunskapsområden, till exempel inom gerontologi, geriatrik, palliativ vård, rehabilitering och habilitering, demenssjukvård, prehospital vård samt psykiatri.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet vård och omsorg specialisering ska syfta till att eleverna fördjupar sina kunskaper inom ett valt kunskapsområde. Den ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda relevanta begrepp och teorier inom kunskapsområdet samt förståelse av hur dessa kan omsättas i arbetet inom det valda kunskapsområdet. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att kritiskt granska och resonera kring kunskapsområdet. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att förmåga att kommunicera och samarbeta med andra med ett lyhört, respektfullt och empatiskt förhållningssätt.

text: 1. Förmåga att använda begrepp och teorier inom det valda kunskapsområdet. 2. Förmåga att söka och värdera information från olika källor. 3. Förmåga att planera och utföra uppgifter inom det valda kunskapsorådet samt att utvärdera den egna arbetsinsatsen. 4. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser relevanta för kunskapsområdet. 5. Förmåga att kommunicera och anpassa sin kommunikation till olika sammanhang.

text: Kurser i ämnet

text: Vård och omsorg – specialisering, 50 poäng, som beroende av valt kunskapsområde bygger på kursen vård och omsorgsarbete 2, kursen medicin 2, kursen psykiatri 2, kursen akutsjukvård eller kursen lindrande vård. Kursen kan läsas flera gånger med olika innehåll.

text: Kurskod: VADVAR0S

text: Kursen vård och omsorg – specialisering omfattar punkterna 1–5 under 2 rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas fördjupade kunskaper inom valt kunskapsområde.

text: Centralt innehåll

text: • Begrepp och teorier som är relevanta för kunskapsområdet. • Granskning, tolkning och värdering av information från olika källor. • Fördjupning inom valt kunskapsområde, till exempel inom gerontologi, geriatrik, palliativ vård, rehabilitering och habilitering, demenssjukvård, prehospital vård eller psykiatri. • Planering och utvärdering av arbetsuppgifter inom kunskapsområdet. • Lagar och andra bestämmelser relevanta för kunskapsområdet. • Kommunikation, bemötande och förhållningssätt relevant för kunskapsområdet. • Uttrycks- och presentationsformer som är relevanta för kunskapsområdet och för vård- och omsorgsverksamheten.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven bearbetar, analyserar och diskuterar med viss säkerhet några frågor inom kunskapsområdet. Dessutom redogör eleven översiktligt för relevanta teorier samt ger något exempel på hur dessa kan användas i det praktiska arbetet. Eleven använder med viss säkerhet information från olika källor. I diskussioner och analyser använder eleven med viss säkerhet relevanta begrepp och teorier. Eleven planerar och utför i samråd med handledare uppgifter inom kunskapsområdet. Efter utfört arbete utvärderar eleven med enkla omdömen sina arbetsinsatser. Eleven redogör översiktligt för relevanta lagar och andra bestämmelser. Eleven anpassar med viss säkerhet sin kommunikation till syfte, mottagare och situation. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven bearbetar, analyserar och diskuterar med viss säkerhet några frågor inom kunskapsområdet. Dessutom redogör eleven utförligt för relevanta teorier samt ger några exempel på hur dessa kan användas i det praktiska arbetet. Eleven använder med viss säkerhet information från olika källor. I diskussioner och analyser använder eleven med viss säkerhet relevanta begrepp och teorier.

text: Eleven planerar och utför efter samråd med handledare uppgifter inom kunskapsområdet. Efter utfört arbete utvärderar eleven med nyanserade omdömen sina arbetsinsatser. Eleven redogör utförligt för relevanta lagar och andra bestämmelser. Eleven anpassar med viss säkerhet sin kommunikation till syfte, mottagare och situation. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Eleven bearbetar, analyserar och diskuterar med säkerhet flera frågor inom kunskapsområdet. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för relevanta teorier samt ger flera exempel på hur dessa kan användas i det praktiska arbetet. Eleven använder med säkerhet information från olika källor. I diskussioner och analyser använder eleven med säkerhet relevanta begrepp och teorier. Eleven planerar och utför, efter samråd med handledare uppgifter inom kunskapsområdet. Efter utfört arbete utvärderar eleven med nyanserade omdömen sina arbetsinsatser samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven redogör utförligt för relevanta lagar och andra bestämmelser. Eleven anpassar med säkerhet sin kommunikation till syfte, mottagare och situation. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

type: foreskrift


title: Skolverkets föreskrifter om ramkursplan för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar – TUFF

text: 1. Dessa föreskrifter träder i kraft fyra veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. 2. Genom dessa föreskrifter upphävs Skolverkets föreskrifter (

text: SKOLFS 2003:19

text: ) om ramkursplan för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Ramkursplan för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar – TUFF

text: Språk är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket utvecklar människor sin identitet, uttrycker känslor och tankar och förstår hur andra känner och tänker. Kunskaper i flera språk ger större möjligheter att ingå i skilda sociala och kulturella sammanhang. Kunskaper i svenskt teckenspråk ökar möjligheten att kunna verka bland döva, dövblinda och andra teckenspråkiga. Teckenspråksutbildningen för vissa föräldrar – TUFF får erbjudas föräldrar till barn som är beroende av teckenspråk för sin dagliga kommunikation.

text: Ämnets syfte

text: Teckenspråksutbildning för vissa föräldrar – TUFF ska syfta till att föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk utvecklar sådana färdigheter i svenskt teckenspråk att de kan använda teckenspråk i kontakt med sina barn och därmed främja barnens utveckling. Undervisningen ska också utveckla föräldrarnas tilltro till sin förmåga att använda språket i olika sammanhang samt stimulera deras nyfikenhet på språket och intresse för att teckna och tillgodogöra sig svenskt teckenspråk. Föräldrarna ska ges möjlighet att genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utveckla en allsidig kommunikativ förmåga. Detta innefattar dels reception, som innebär att förstå svenskt teckenspråk både i möten med människor och i teckenspråkiga texter, dels produktion och interaktion, som innebär att formulera sig och samspela med andra samt att anpassa sitt språk till olika sammanhang. I den kommunikativa förmågan ingår även språklig säkerhet och att kunna använda olika strategier för att stödja kommunikationen och lösa problem när språkkunskaperna inte räcker till. Föräldrarna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella företeelser för döva, dövblinda och andra teckenspråkiga. Undervisningen ska bidra till att föräldrarna utvecklar kunskaper om svenskt teckenspråk, dess normer och uppbyggnad samt hur språkbruk varierar beroende på sociala sammanhang och medier. Undervisningen ska även bidra till att föräldrarna utvecklar kunskaper i att söka, välja och tillägna sig innehållet i svenskt teckenspråk från olika källor. Den ska också leda till att föräldrarna utvecklar kunskaper om olika hjälpmedel för lärande, förståelse, skapande och kommunikation.

text: Teckenspråksutbildning för vissa föräldrar – TUFF ska ge föräldrarna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att tillgodogöra sig svenskt teckenspråk och olika slags teckenspråkiga texter. 2. Förmåga att formulera sig och kommunicera på svenskt teckenspråk. 3. Förmåga att urskilja språkliga strukturer och följa språkliga normer i svenskt teckenspråk.

text: 4. Förmåga att använda språkliga strategier för att förstå och göra sig förstådd på svenskt teckenspråk. 5. Förmåga att anpassa språket efter olika sammanhang. 6. Förmåga att reflektera över dövas, dövblindas och andra teckenspråkigas livsvillkor.

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: • Ämnesområden som är välbekanta för föräldrarna; intressen, vardagliga situationer, personer och platser; åsikter och känslor. • Hur teckenspråket och de visuella villkoren i olika sammanhang styr kommunikationen. • Dövas, dövblindas och andra teckenspråkigas livsvillkor.

text: Reception

text: • Tydligt teckenspråk och teckenspråkiga texter som är instruerande och beskrivande, med bildstöd och från olika medier. • Dialoger och samtal. • Berättelser på svenskt teckenspråk, även i dramatiserad form. • Information på svenskt teckenspråk, till exempel vägbeskrivningar. • Strategier för att uppfatta betydelsebärande delar i teckenspråket och dra slutsatser om innehållet, till exempel med hjälp av förförståelse. • Olika sätt att orientera sig i teckenspråkiga texter på internet och i andra medier. • Grundläggande principer för hur svenskt teckenspråk är uppbyggt.

text: Produktion och interaktion

text: • Presentationer, instruktioner, information, berättelser och beskrivningar på teckenspråk. • Strategier för att lösa språkliga utmaningar i samtal, till exempel omformuleringar. • Hur ord bokstaveras och hur handalfabetet används i svenskt teckenspråk. • Samtal med fokus på innehåll. Olika former för att ge och ta ordet, ge och ta emot återkoppling på vad som sagts, samt för att påkalla och behålla uppmärksamhet.


title: Skolverkets föreskrifter om examensmål och kurser för Utbildningen samiska näringar

text: För Utbildningen samiska näringar ska de examensmål gälla som framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter. Dessa mål gäller utöver de gemensamma kunskapsmål för gymnasieskolans nationella program som anges i förordningen (

text: SKOLFS 2011:144

text: ) om läroplan för gymnasieskolan.

text: Vilka kurser som ska ingå i Utbildningen samiska näringar och vilka kurser som får erbjudas som programfördjupning framgår av bilaga 2 och 3 till dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Examensmål för Utbildningen samiska näringar

text: Utbildningen samiska näringar är en riksrekryterande yrkesutbildning inom gymnasieskolan med egna examensmål. Efter examen från utbildningen ska eleverna ha de grundläggande kunskaper som behövs för att arbeta inom verksamheter som rennäring, samiskt hantverk, samisk matkultur och turism. Utbildningen ska utveckla elevernas förmåga att bedriva samisk näringsverksamhet anpassad till dagens och morgondagens förhållanden. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i att tillvarata naturens varaktiga resurser i de olika näringsverksamheterna. Utbildningen ska även utveckla elevernas kunskaper om och färdigheter i att förvalta det traditionella samiska kulturarvet som en bas för dagens levande samiska kultur. Att värna om betesresurserna, markerna, viltet och fisken är en förutsättning för att långsiktigt kunna leva av de samiska näringarna. Respekt för naturen och det levande finns också djupt rotad i den samiska kulturen. Att bruka naturen på ett sätt som främjar hållbar utveckling och vårdar ekosystemen ställer krav på såväl biologiska och ekologiska som tekniska och ekonomiska kunskaper. Utbildningen ska utveckla elevernas förståelse av naturens mångfald och av hur olika verksamheter använder och påverkar naturen och biologiska processer. Den ska också ge eleverna möjlighet att utveckla färdigheter i att hantera redskap, tekniska hjälpmedel och terrängfordon. Utbildningen ska utveckla elevernas förmåga att kritiskt granska och reflektera över hur naturen kan brukas och förvaltas för en hållbar utveckling. I detta ingår ett globalt perspektiv på förvaltning av naturresurser samt kunskaper om internationellt samarbete. Traditionella samiska kunskaper och förhållningssätt bärs i hög grad av samiska språk, men kommer också till uttryck bland annat i bildkonst, konsthantverk, litteratur, jojk och samisk musik. Utbildningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att argumentera och uttrycka ståndpunkter samt att söka, sovra, bearbeta och dokumentera information på svenska och samiska. Den ska också ge kunskaper om samisk kultur samt om samernas historia och samhällsutveckling fram till idag. Utbildningen ska utgå från ett samiskt perspektiv och ge eleverna möjlighet att diskutera och reflektera över identitet samt över sociala och kulturella frågor. Verksamheterna inom det samiska kultur- och näringslivet ställer krav på kommunikation och samverkan med andra i olika sammanhang. Därför ska utbildningen bidra till elevernas kommunikations- och samarbetsförmåga. För att utveckla de samiska näringarna krävs innovativt tänkande, entreprenörskap och företagsamhet. Utbildningen ska därför ge eleverna möjlighet att utveckla dessa förmågor. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom området. Arbetsmiljöfrågor ska ha en central plats i utbildningen för att förebygga arbetsskador och främja god hälsa.

text: Med utgångspunkt i praktiskt arbete och fältstudier inom samiskt kultur- och näringsliv ska utbildningen utveckla elevernas förmåga att ta initiativ och att lösa problem på ett ansvarsfullt sätt. Eleverna ska kunna planera och genomföra arbetsuppgifter samt bedöma arbetsresultat utifrån kvalitet, effektivitet och miljötänkande. Under utbildningen ska eleverna utveckla praktiska färdigheter som kopplas till förståelse och reflektion. Utbildningen ska ge eleverna möjlighet att ta ställning i etiska frågor och kunna omsätta sina ställningstaganden i praktisk handling. Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma på utbildningen. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Det arbetsplatsförlagda lärandet kan också ge inblick i företagandets villkor. Examensmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning.

text: Inriktningar

text: Utbildningen samiska näringar har inga inriktningar. Utbildningen kan leda till arbete som renskötare, samisk hantverkare och guide till natur-, kultur- och matupplevelser inom besöksnäringen. Utbildningen kan leda till fortsatta studier på yrkeshögskola.

text: Mål för gymnasiearbetet

text: Gymnasiearbetet ska visa att eleven är förberedd för det yrkesområde som gäller för den valda yrkesutgången. Det ska pröva elevens förmåga att utföra vanligt förekommande arbetsuppgifter inom yrkesområdet. Gymnasiearbetet ska utföras på ett sådant sätt att eleven planerar, genomför och utvärderar sin uppgift. Gymnasiearbetet kan utformas så att det ger eleverna möjlighet att pröva sitt yrkeskunnande i företagsliknande arbetsformer.

text: Bilaga 2

text: Utbildningen samiska näringar

text: Kurser inom gymnasiegemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Engelska Engelska 5 100 Historia Historia 1a1 50 Idrott och hälsa Idrott och hälsa 1 100 Matematik Matematik 1a 100 Naturkunskap Naturkunskap 1a1 50 Religionskunskap Religionskunskap 1 50 Samhällskunskap Samhällskunskap 1a1 50 Svenska Svenska 1 100

text: eller

text: Svenska som andraspråk Svenska som andraspråk 1 100

text: Kurser inom gemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Moderna språk 300 Naturguidning Naturguidning 1 100 Naturkunskap Naturkunskap 1a2 50 Rennäring Renen och dess naturmiljö 1 100 Renen och dess naturmiljö 2 100 Samernas kultur och historia Samernas kultur och historia 100 Samisk mat och matkultur Samisk mat och matkultur 100 Samiskt hantverk Samisk hantverkskultur 50 Samiskt hantverk 1 100

text: Bilaga 3

text: Kurser som får erbjudas som fördjupning inom utbildningen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Företagsekonomi Entreprenörskap och företagande 100 Försäljning och kundservice Servicekunskap 100 Personlig försäljning 1 100 Naturbruksteknik Terrängtransporter 100 Naturguidning Naturguidning 2 200 Rennäring Renen och rennäringen 1 100 Renen och rennäringen 2 100 Samiskt hantverk Samiskt hantverk 2 100 Samiskt hantverk 3 100 Samiskt hantverk 4 100 Samiskt hantverk 5 100 Skog, mark och vatten Jakt och viltvård 1 100 Turism Hållbar turism 100


title: Skolverkets föreskrifter om examensmål och kurser för Tågteknikutbildningen

text: För Tågteknikutbildningen ska de examensmål gälla som framgår av bilaga 1 till dessa föreskrifter. Dessa mål gäller utöver de gemensamma kunskapsmål för gymnasieskolans nationella program som anges i förordningen (

text: SKOLFS 2011:144

text: ) om läroplan för gymnasieskolan.

text: Vilka kurser som ska ingå i Tågteknikutbildningen och vilka kurser som får erbjudas som programfördjupning framgår av bilaga 2 och 3 till dessa föreskrifter.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga 1

text: Examensmål för Tågteknikutbildningen

text: Tågteknikutbildningen är en riksrekryterande yrkesutbildning inom gymnasieskolan med egna examensmål. Efter examen från utbildningen ska eleverna ha de kunskaper som behövs för att arbeta med avhjälpande och förebyggande underhåll av spårbundna fordon. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om tekniken i spårbundna fordon. I detta ingår spårbundna fordons funktion och konstruktion samt felsökning, reparation och service av spårbundna fordon och deras kringutrustning. Eftersom tågtekniskt underhållsarbete präglas av höga krav på säkerhet och kvalitet är det av stor betydelse att undvika mänskliga felhandlingar. Utbildningen ska därför utveckla elevernas kunskaper om samspelet mellan människa och maskin. Snabb teknisk utveckling utmärker de yrken som utbildningen leder till. Den tekniska utrustning som används blir också alltmer komplex, specialiserad och anpassad till den specifika typen av spårfordon eller arbetsområde. Avancerad teknik och olika sätt att organisera arbetet kräver förmåga att reflektera över, värdera och välja mellan olika handlingsalternativ. Utbildningen ska därför utveckla elevernas förmåga till fortsatt lärande i arbetslivet och till att ta ansvar för sin egen utveckling inom yrket. Eleverna ska också utveckla kunskaper om och färdigheter i att välja rätt utrustning och metod för att utföra arbetsuppgifter med hänsyn till miljö, kvalitet, säkerhet och ekonomi. Eleverna ska utveckla förmåga att genomföra olika arbetsuppgifter utifrån krav på hållbar utveckling. Utvecklingen inom de yrken som utbildningen leder till innebär att en person ensam arbetar med många skilda uppgifter i verksamheten, där olika typer av problem kan uppstå. Det ställer höga krav på förmåga till självständig problemlösning. Inom de yrken utbildningen leder till har dock inte alltid en person all den kunskap som krävs för att lösa en viss uppgift. Utbildningen ska därför utveckla elevernas förmåga att arbeta både självständigt och i lag där personer med olika kunskaper samarbetar för att lösa problem. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla initiativförmåga, idérikedom och företagsamhet. Utbildningen ska ge eleverna möjlighet att diskutera och reflektera över sitt eget lärande utifrån olika arbetsuppgifter och därigenom få en förståelse av sin egen yrkesutövning och yrket i stort. Eleverna ska utveckla ett yrkesmässigt språkbruk som fungerar i olika situationer med ett ordförråd som är relevant för yrket i både svenska och engelska. Dessutom ska eleverna utveckla sin förmåga att följa och upprätta dokumentation enligt de krav som finns inom branschen. Kunskaper om olika datasystem krävs inom de yrken utbildningen leder till. Utbildningen ska därför utveckla elevernas förmåga att använda datorer och datasystem på det sätt som yrket kräver. Utbildningen ska utveckla elevernas kunskaper om nationella och internationella överenskommelser, lagar och andra bestämmelser inom valt yrkesområde. Dessa kunskaper är till exempel viktiga för att skapa en bra arbetsmiljö och förebygga arbetsskador.

text: Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma på utbildningen. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bidra till att eleverna utvecklar yrkeskunskaper och en yrkesidentitet samt förstår yrkeskulturen och blir en del av yrkesgemenskapen på en arbetsplats. Det arbetsplatsförlagda lärandet kan också ge inblick i företagandets villkor. Examensmålet gäller för både skolförlagd utbildning och lärlingsutbildning.

text: Inriktningar

text: Tågteknikutbildningen har inga inriktningar. Utbildningen kan leda till arbete som till exempel tågmekaniker eller underhållsmekaniker. Utbildningen kan leda till fortsatta studier på yrkeshögskola.

text: Mål för gymnasiearbetet

text: Bilaga 2

text: Tågteknikutbildningen

text: Kurser inom gymnasiegemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: eller

text: Kurser inom gemensamma ämnen

text: Ämne Kurs Poäng

text: Driftsäkerhet och underhåll Avhjälpande underhåll 1 100 Underhåll – driftsäkerhet 100 Spårfordonsteknik Spårbundna fordon – introduktion 200 Drivsystem och bromsar 200 Korg och boggi 200

text: Bilaga 3

text: Ämne Kurs Poäng

text: Entreprenörskap Entreprenörskap 100 Driftsäkerhet och underhåll Avhjälpande underhåll 2 100 Matematik Matematik 2a 100 Spårfordonsteknik Digitalteknik och programmering 100 Felsökning och diagnos 1 100 Felsökning och diagnos 2 100 Inredning och komfort 1 200 Inredning och komfort 2 100 Kommunikationssystem 100


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet samernas kultur och historia finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: SKOLFS 2022:267

text: Bilaga

text: Samernas kultur och historia

text: Ämnet samernas kultur och historia är till sin karaktär tvärvetenskapligt. Det behandlar det samiska kulturarvet i betydelsen det samiska folkets kultur och historia i en geografisk kontext. Ämnet behandlar traditionell samisk kultur och kunskap samt traditionellt samiskt förhållningssätt, hur dessa har utvecklats i samspel med naturen och med det omgivande samhället, samt deras nutida uttryck i samiskt samhälls- och kulturliv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet samernas kultur och historia ska syfta till att eleverna utvecklar sitt historiemedvetande och kulturella medvetande genom kunskaper om det förflutna och om den historiska utvecklingen. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om kulturarvet och historien som en referensram för individuell identitetsutveckling och för att förstå frågor som har betydelse för det samiska samhället i dag och i framtiden. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla ett reflekterande och kritiskt förhållningssätt till hur historia och kultur används för att skapa identitets- och verklighetsuppfattning. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av olika tiders levnadsvillkor i Sápmi. Den ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur kolonisering och assimilering påverkat samerna. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om samiska kvinnors och mäns roller i samhället samt bidra till insikt i att varje tids människor ska förstås utifrån sin tids villkor och värderingar. Undervisningen ska utveckla elevernas kunskaper om samisk livsåskådning, samiska sedvanor och värderingar. Den ska också ge eleverna möjligheter att bekanta sig med de samiska konstarternas mångfald och rikedom. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar intresse för eget skapande. Den ska vidare ge utrymme för studiebesök och kulturupplevelser av olika slag.

text: Undervisningen i ämnet samernas kultur och historia ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om Sápmi och dess befolkning. 2. Kunskaper om relationerna mellan Sápmi och det omgivande samhället. 3. Kunskaper om det samiska samhället och dess organisation fram till idag. 4. Kunskaper om samiska traditioner. 5. Kunskaper om de samiska konstarterna samt om deras villkor och betydelse. 6. Förmåga att analysera och tolka samiska kulturuttryck och idéströmningar.

text: Kurser i ämnet

text: SKOLFS 2022:267

text: Samernas kultur och historia, 100 poäng, som bygger på kursen historia 1a1 och kursen samhällskunskap 1a1. Betyg i kursen kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i kursen historia 2a eller kursen historia 2b – kultur.

text: Samernas kultur och historia, 100 poäng

text: Kurskod: SAESAM0

text: Kursen samernas kultur och historia omfattar punkterna 1–6 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Det geografiska området Sápmi, människors levnadsvillkor och bosättning i området idag och genom historien. – Befolkningsutvecklingen och relationer mellan etniska grupper i Sápmi samt händelser som påverkat utvecklingen. – Idéhistoriska strömningar och olika nationalstaters förhållningssätt och politik gentemot samer, andra urfolk och minoriteter från 1700-talet och framåt. Konsekvenser för den samiska befolkningen. – Det samiska samhälls- och näringslivets utveckling fram till idag. – Samisk organisations- och institutionsuppbyggnad under 1900-talet och därefter. – Samepolitiska program inom kultur, näring, språk och utbildning. – Samisk livsåskådning och samiska värderingar. Traditionell samisk kunskap. – Äldre och nutida samiska traditioner samt seder och bruk inom olika delar av Sápmi. Jämförelser med andra kulturer. – Förgrundsgestalter inom det samiska samhälls-, kultur- och näringslivet. – Samiska konstarter, till exempel jojk och musik, bildkonst, litteratur och teater. Deras utveckling, villkor och betydelse för det samiska samhället. – Analys och tolkning av samiska kultur- och konstföreteelser. – Begrepp relevanta för ämnesområdet. – Kulturella aktiviteter.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt det geografiska området Sápmi och diskuterar översiktligt de geografiska förutsättningarna för bosättning och samhällsliv idag och genom historien. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur den samiska samiska befolkningen, det samiska samhället och näringslivet har utvecklats historiskt i relation till teknik- och samhällsutveckling i det omgivande samhället. Eleven beskriver översiktligt den historiska utvecklingen av nationalstaternas förhållningssätt och politik gentemot urfolk

text: SKOLFS 2022:267

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt det geografiska området Sápmi och diskuterar utförligt de geografiska förutsättningarna för bosättning och samhällsliv idag och genom historien. Dessutom redogör eleven utförligt för hur den samiska befolkningen, det samiska samhället och näringslivet har utvecklats historiskt i relation till teknik- och samhällsutveckling i det omgivande samhället. Eleven beskriver utförligt den historiska utvecklingen av nationalstaternas förhållningssätt och politik gentemot urfolk och minoriteter och redogör utförligt för vad detta betytt och betyder för den samiska befolkningen. Eleven beskriver utförligt samiska organisationssträvanden och utvecklingen av dagens samiska institutioner, samt redogör utförligt för aktuella samepolitiska program. Eleven redogör utförligt för samiska förhållningssätt och traditioner samt beskriver utförligt hur dessa varierar mellan olika delar av Sápmi och hur de förändrats över tid. Eleven ger några exempel på förgrundsgestalter inom det samiska samhälls-, kultur- och näringslivet samt redogör utförligt för deras betydelse för utvecklingen. Eleven för välgrundade resonemang kring samband mellan samhällsförhållanden och kulturella och konstnärliga uttryck. Dessutom gör eleven välgrundade tolkningar och analyser av aktuella samiska kultur- och konstföreteelser och ger välgrundade förklaringar till sina tolkningar och analyser. Vidare formulerar eleven välgrundade reflektioner över egna kulturupplevelser. I beskrivningar, redogörelser, tolkningar och analyser använder eleven med viss säkerhet relevanta begrepp.

text: Betyget B

text: SKOLFS 2022:267

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat det geografiska området Sápmi och diskuterar utförligt och nyanserat de geografiska förutsättningarna för bosättning och samhällsliv idag och genom historien. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för hur den samiska befolkningen, det samiska samhället och näringslivet har utvecklats historiskt i relation till teknik- och samhällsutveckling i det omgivande samhället. Eleven beskriver utförligt och nyanserat den historiska utvecklingen av nationalstaternas förhållningssätt och politik gentemot urfolk och minoriteter och redogör utförligt och nyanserat för vad detta betytt och betyder för den samiska befolkningen. Eleven beskriver utförligt och nyanserat samiska organisationssträvanden och utvecklingen av dagens samiska institutioner, samt redogör utförligt och nyanserat för aktuella samepolitiska program. Eleven redogör utförligt och nyanserat för samiska förhållningssätt och traditioner samt beskriver utförligt och nyanserat hur dessa varierar mellan olika delar av Sápmi och hur de förändrats över tid. Eleven ger flera exempel på förgrundsgestalter inom det samiska samhälls-, kultur- och näringslivet samt redogör utförligt och nyanserat för deras betydelse för utvecklingen. Eleven för välgrundade och nyanserade resonemang kring samband mellan samhällsförhållanden och kulturella och konstnärliga uttryck. Dessutom gör eleven välgrundade och nyanserade tolkningar och analyser av aktuella samiska kultur- och konstföreteelser och ger välgrundade och nyanserade förklaringar till sina tolkningar och analyser. Vidare formulerar eleven välgrundade och nyanserade reflektioner över egna kulturupplevelser. I beskrivningar, redogörelser, tolkningar och analyser använder eleven med säkerhet relevanta begrepp.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet samernas kultur och historia i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, varje kurs som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Samernas kultur och historia

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet samernas kultur och historia ska syfta till att eleverna utvecklar sitt historiemedvetande och kulturella medvetande genom kunskaper om det förflutna och om den historiska utvecklingen. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om kulturarvet och historien som en referensram för individuell identitetsutveckling och för att förstå frågor som har betydelse för det samiska samhället i dag och i framtiden. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla ett reflekterande och kritiskt förhållningssätt till hur historia och kultur används för att skapa identitetsoch verklighetsuppfattning. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förståelse av olika tiders levnadsvillkor i Sápmi. Den ska bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om hur kolonisering och assimilering påverkat samerna. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om samiska kvinnors och mäns roller i samhället samt bidra till insikt i att varje tids människor ska förstås utifrån sin tids villkor och värderingar. Undervisningen ska utveckla elevernas kunskaper om samisk livsåskådning, samiska sedvanor och värderingar. Den ska också ge eleverna möjligheter att bekanta sig med de samiska konstarternas mångfald och rikedom. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar intresse för eget skapande. Den ska vidare ge utrymme för studiebesök och kulturupplevelser av olika slag.

text: Kurser i ämnet

text: Samernas kultur och historia, 100 poäng

text: Kurskod: SAESAM0

text: Centralt innehåll

text: • Det geografiska området Sápmi, människors levnadsvillkor och bosättning i området idag och genom historien. • Befolkningsutvecklingen och relationer mellan etniska grupper i Sápmi samt händelser som påverkat utvecklingen. • Idéhistoriska strömningar och olika nationalstaters förhållningssätt och politik gentemot samer, andra urfolk och minoriteter från 1700-talet och framåt. Konsekvenser för den samiska befolkningen. • Det samiska samhälls- och näringslivets utveckling fram till idag. • Samisk organisations- och institutionsuppbyggnad under 1900-talet och därefter. • Samepolitiska program inom kultur, näring, språk och utbildning. • Samisk livsåskådning och samiska värderingar. Traditionell samisk kunskap. • Äldre och nutida samiska traditioner samt seder och bruk inom olika delar av Sápmi. Jämförelser med andra kulturer. • Förgrundsgestalter inom det samiska samhälls-, kultur- och näringslivet. • Samiska konstarter, till exempel jojk och musik, bildkonst, litteratur och teater. Deras utveckling, villkor och betydelse för det samiska samhället. • Analys och tolkning av samiska kultur- och konstföreteelser. • Begrepp relevanta för ämnesområdet. • Kulturella aktiviteter.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: utvecklingen av nationalstaternas förhållningssätt och politik gentemot urfolk och minoriteter och redogör översiktligt för vad detta betytt och betyder för den samiska befolkningen. Eleven beskriver översiktligt samiska organisationssträvanden och utvecklingen av dagens samiska institutioner, samt redogör översiktligt för aktuella samepolitiska program. Eleven redogör översiktligt för samiska förhållningssätt och traditioner samt beskriver översiktligt hur dessa varierar mellan olika delar av Sápmi och hur de förändrats över tid. Eleven ger några exempel på förgrundsgestalter inom det samiska samhälls-, kultur- och näringslivet samt redogör översiktligt för deras betydelse för utvecklingen. Eleven för enkla resonemang kring samband mellan samhällsförhållanden och kulturella och konstnärliga uttryck. Dessutom gör eleven enkla tolkningar och analyser av aktuella samiska kultur- och konstföreteelser och ger enkla förklaringar till sina tolkningar och analyser. Vidare formulerar eleven enkla reflektioner över egna kulturupplevelser. I beskrivningar, redogörelser, tolkningar och analyser använder eleven med viss säkerhet relevanta begrepp.

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt det geografiska området Sápmi och diskuterar utförligt de geografiska förutsättningarna för bosättning och samhällsliv idag och genom historien. Dessutom redogör eleven utförligt för hur den samiska befolkningen, det samiska samhället och näringslivet har utvecklats historiskt i relation till teknik- och samhällsutveckling i det omgivande samhället. Eleven beskriver utförligt den historiska utvecklingen av nationalstaternas förhållningssätt och politik gentemot urfolk och minoriteter och redogör utförligt för vad detta betytt och betyder för den samiska befolkningen. Eleven beskriver utförligt samiska organisationssträvanden och utvecklingen av dagens samiska institutioner, samt redogör utförligt för aktuella samepolitiska program. Eleven redogör utförligt för samiska förhållningssätt och traditioner samt beskriver utförligt hur dessa varierar mellan olika delar av Sápmi och hur de förändrats över tid. Eleven ger några exempel på förgrundsgestalter inom det samiska samhälls-, kultur- och näringslivet samt redogör utförligt för deras betydelse för utvecklingen. Eleven för välgrundade resonemang kring samband mellan samhällsförhållanden och kulturella och konstnärliga uttryck. Dessutom gör eleven välgrundade tolkningar och analyser av aktuella samiska kulturoch konstföreteelser och ger välgrundade förklaringar till sina tolkningar och analyser. Vidare formulerar eleven välgrundade reflektioner över egna 4 kulturupplevelser.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet samisk mat och matkultur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: SKOLFS 2022:269

text: Bilaga

text: Samisk mat och matkultur

text: Ämnet samisk mat och matkultur behandlar traditionella och moderna samiska metoder för matlagning och förädling av råvaror. I ämnet behandlas tillvaratagande av såväl de råvaror som traditionellt använts inom samisk matkultur som sådana som tillkommit under modern tid. Ämnet behandlar även historiska och nutida kost- och måltidstraditioner från olika delar av Sápmi.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet samisk mat och matkultur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om de råvaror som traditionellt utgjort grunden i den samiska matkulturen, samt förmåga att tillvarata, tillaga och bevara dessa. Den ska även leda till att eleverna utvecklar färdigheter i att hantera redskap som används i dessa sammanhang. Renen har traditionellt varit och är alltjämt grunden för den samiska matkulturen. Därför ska undervisningen lägga stor vikt vid tillvaratagande och hantering av renprodukter. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla färdigheter i att tillämpa såväl traditionella samiska som moderna metoder vid tillvaratagande, tillagning och förädling av råvaror. Den ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om hur kvaliteten på olika råvaror påverkar slutprodukten. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar kunskaper om traditioner som berör samisk mat och måltidskultur. Den ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om betydelsen av att bevara traditioner som berör samisk mat och matkultur för framtida generationer samt förmåga att vidareutveckla dessa. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förståelse av traditionens betydelse för den samiska upplevelseindustrin. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hygien, ergonomi, arbetsmiljö- och säkerhetsfrågor samt om lagar och andra bestämmelser som gäller för yrkesområdet. Den ska ge eleverna möjlighet att utveckla färdigheter i att organisera och utföra arbetet samt förmåga att bedöma arbetet och reflektera över hur arbetsprocessen påverkar resultatet. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar kreativitet, problemlösningsförmåga och initiativförmåga samt förmåga att utföra sina uppgifter såväl individuellt som i samarbete med andra. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att använda samisk terminologi inom området samt att i samband med måltider presentera och informera om traditionell och nutida samisk matkultur.

text: Undervisningen i ämnet samisk mat och matkultur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om metoder för att tillvarata, tillaga, bevara och vidareförädla råvaror inom samisk matkultur samt om hur den 2 samiska matkulturen påverkat och påverkats av andra kulturer.

text: SKOLFS 2022:269

text: Kurser i ämnet

text: Samisk mat och matkultur, 100 poäng.

text: Samisk mat och matkultur, 100 poäng

text: Kurskod: SASSAM0

text: Kursen samisk mat och matkultur omfattar punkterna 1–9 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Traditionella och nutida metoder för tillvaratagande av råvaror och matlagning. – Traditionell arbetsfördelning och andra traditioner inom samisk mat och måltidskultur. – Den ömsesidiga påverkan mellan samisk matkultur och andra kulturer. – Renens styckningsdetaljer och användningsområden. – Hantering, förvaring och förädling av renkött och andra råvaror. – Redskap, maskiner och annan utrustning som har använts och används idag inom samisk matkultur. Hur de används, hanteras och vårdas på ett säkert sätt. – Smakmässiga och ekonomiska konsekvenser av hur råvaror behandlas och förvaras. – Utformning av menyer med samisk matkultur som grund. – Presentationsteknik. Hur man anpassar en presentation till målgrupp och situation. – Hygien och dagliga hygienrutiner, till exempel rengöring av arbetsytor och redskap. – Ergonomi i det egna arbetet samt ergonomiska riskfaktorer. – Arbetsmiljö och säkerhet samt lagar och andra bestämmelser inom området. – Samisk terminologi inom området. 3

text: SKOLFS 2022:269

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för både traditionella och nutida metoder för att tillvarata, tillaga, bevara och vidareförädla råvaror inom den samiska matkulturen. Dessutom beskriver eleven översiktligt hur den samiska matkulturen påverkat och påverkats av andra kulturer. Eleven redogör även översiktligt för traditionell arbetsfördelning och andra traditioner som berör samisk matkultur och måltidstraditioner. Eleven identifierar med viss säkerhet samt beskriver översiktligt renens styckningsdetaljer och dess traditionella och nutida användningsområden. Dessutom redogör eleven översiktligt för hur detaljerna ska hanteras, förpackas och förvaras. Eleven planerar och organiserar i samråd med handledare matlagning och övriga arbetsuppgifter. Eleven tillagar metodiskt, hantverksmässigt och i samråd med handledare maträtter med tillfredsställande kvalitet när det gäller smak och utseende. Dessutom genomför eleven i samråd med handledare övriga arbetsuppgifter med tillfredsställande resultat. I arbetet använder eleven med visst handlag vanliga grundläggande metoder, redskap, maskiner och annan utrustning som är lämplig för uppgiften. Eleven utformar med viss säkerhet menyer med hänsyn till samisk matkultur, smakkombinationer och estetik samt genomför med viss säkerhet presentationer av samisk matkultur i samband med måltider. Eleven arbetar på ett hygieniskt, ergonomiskt och säkert sätt samt motiverar översiktligt arbetssättet utifrån lagar och andra bestämmelser om hygien, arbetsmiljö och säkerhet. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med enkla omdömen. Eleven samarbetar och kommunicerar med viss säkerhet med andra och använder med viss säkerhet samisk terminologi. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: SKOLFS 2022:269

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för både traditionella och nutida metoder för att tillvarata, tillaga, bevara och vidareförädla råvaror inom den samiska matkulturen. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat hur den samiska matkulturen påverkat och påverkats av andra kulturer. Eleven redogör även utförligt och nyanserat för traditionell arbetsfördelning och andra traditioner som berör samisk matkultur och måltidstraditioner. Eleven identifierar med säkerhet samt beskriver utförligt och nyanserat renens styckningsdetaljer och dess traditionella och nutida användningsområden. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för hur detaljerna ska hanteras, förpackas och förvaras. Eleven planerar och organiserar efter samråd med handledare matlagning och övriga arbetsuppgifter. Eleven tillagar metodiskt, hantverksmässigt och efter samråd med handledare maträtter med god kvalitet när det gäller smak och utseende. Dessutom genomför eleven efter samråd med handledare övriga arbetsuppgifter med gott resultat. I arbetet använder eleven med mycket gott handlag vanliga grundläggande metoder, redskap, maskiner och annan utrustning som är lämplig för uppgiften. Eleven utformar med säkerhet menyer med hänsyn till samisk matkultur, smakkombinationer och estetik samt genomför med säkerhet presentationer av samisk matkultur i samband med måltider. Eleven arbetar på ett hygieniskt, ergonomiskt och säkert sätt samt motiverar utförligt och nyanserat arbetssättet utifrån lagar och andra bestämmelser om hygien, arbetsmiljö och säkerhet. När arbetet är utfört

text: SKOLFS 2022:269

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet samisk mat och matkultur i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA EKSTRÖM Jan Sydhoff

text: Bilaga

text: Samisk mat och matkultur

text: Ämnets syfte

text: 1. Kunskaper om metoder för att tillvarata, tillaga, bevara och vidareförädla råvaror inom samisk matkultur samt om hur den samiska matkulturen påverkat och påverkats av andra kulturer. 2. Förmåga att planera och organisera matlagning och övriga arbetsuppgifter. 3. Förmåga att tillaga välsmakande och estetiskt tilltalande anrättningar utifrån samisk matkultur samt att använda och vårda redskap, maskiner och annan utrustning. 4. Förmåga att utföra andra arbetsuppgifter i samband med matlagning. 5. Förmåga att utforma menyer, samt förmåga att presentera och informera om samisk matkultur i samband med måltider. 6. Förmåga att arbeta på ett hygieniskt, ergonomiskt och säkert sätt. 7. Kunskaper om lagar och andra bestämmelser om hygien, arbetsmiljö och säkerhet. 8. Förmåga att utvärdera utfört arbete och resultat. 9. Förmåga att samarbeta och kommunicera med andra samt att använda samisk terminologi som berör samisk matkultur.

text: Kurser i ämnet

text: Samisk mat och matkultur, 100 poäng.

text: Samisk mat och matkultur, 100 poäng

text: Kurskod: SASSAM0

text: Centralt innehåll

text: • Traditionella och nutida metoder för tillvaratagande av råvaror och matlagning. • Traditionell arbetsfördelning och andra traditioner inom samisk mat och måltidskultur. • Den ömsesidiga påverkan mellan samisk matkultur och andra kulturer. • Renens styckningsdetaljer och användningsområden. • Hantering, förvaring och förädling av renkött och andra råvaror. • Redskap, maskiner och annan utrustning som har använts och används idag inom samisk matkultur. Hur de används, hanteras och vårdas på ett säkert sätt. • Smakmässiga och ekonomiska konsekvenser av hur råvaror behandlas och förvaras. • Utformning av menyer med samisk matkultur som grund. 3

text: • Presentationsteknik. Hur man anpassar en presentation till målgrupp och situation. • Hygien och dagliga hygienrutiner, till exempel rengöring av arbetsytor och redskap. • Ergonomi i det egna arbetet samt ergonomiska riskfaktorer. • Arbetsmiljö och säkerhet samt lagar och andra bestämmelser inom området. • Samisk terminologi inom området.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för både traditionella och nutida metoder för att tillvarata, tillaga, bevara och vidareförädla råvaror inom den samiska matkulturen. Dessutom beskriver eleven utförligt hur den samiska matkulturen påverkat och påverkats av andra kulturer. Eleven redogör även utförligt för traditionell arbetsfördelning och andra traditioner som berör samisk matkultur och måltidstraditioner. Eleven identifierar med viss säkerhet samt beskriver utförligt renens styckningsdetaljer och dess traditionella och nutida användningsområden. Dessutom redogör eleven utförligt för hur detaljerna ska hanteras, förpackas och förvaras. Eleven planerar och organiserar efter samråd med handledare matlagning och övriga arbetsuppgifter. Eleven tillagar metodiskt, hantverksmässigt och efter samråd med handledare maträtter med tillfredsställande kvalitet när det gäller smak och utseende. Dessutom genomför eleven efter samråd med handledare övriga arbetsuppgifter med tillfredsställande resultat. I arbetet använder eleven med gott handlag vanliga grundläggande metoder, redskap, maskiner och annan utrustning som är lämplig för uppgiften. Eleven utformar med viss säkerhet menyer med hänsyn till samisk matkultur, smakkombinationer och estetik samt genomför med viss säkerhet presentationer av samisk matkultur i samband med måltider. Eleven arbetar på ett hygieniskt, ergonomiskt och säkert sätt samt motiverar utförligt arbetssättet utifrån lagar och andra bestämmelser om hygien, arbetsmiljö och säkerhet. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen. Eleven samarbetar och kommunicerar med viss säkerhet med andra och använder med viss säkerhet samisk terminologi. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven planerar och organiserar efter samråd med handledare matlagning och övriga arbetsuppgifter. Eleven tillagar metodiskt, hantverksmässigt och efter samråd med handledare maträtter med god kvalitet när det gäller smak och utseende. Dessutom genomför eleven efter samråd med handledare övriga arbetsuppgifter med gott resultat. I arbetet använder eleven med mycket gott handlag vanliga grundläggande metoder, redskap, maskiner och annan utrustning som är lämplig för uppgiften. Eleven utformar med säkerhet menyer med hänsyn till samisk matkultur, smakkombinationer och estetik samt genomför med säkerhet presentationer av samisk matkultur i samband med måltider. Eleven arbetar på ett hygieniskt, ergonomiskt och säkert sätt samt motiverar utförligt och nyanserat arbetssättet utifrån lagar och andra bestämmelser om hygien, arbetsmiljö och säkerhet. När arbetet är utfört utvärderar eleven sitt arbete och resultat med nyanserade omdömen samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven samarbetar och kommunicerar med säkerhet med andra och använder med säkerhet samisk terminologi. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.