title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring

text: I dessa föreskrifter avses med följande begrepp:

text: Andra organiska gödselmedel: Organiska ämnen av biologiskt ursprung, dock ej stallgödsel, som kan användas som gödselmedel. Betesmark: Mark som inte är lämplig att plöja men som kan användas till bete. Bruka ned: Att gödselmedel blandas in med jord i ett skikt av minst tio cm. Djurenhet: Begreppet djurenhet har samma betydelse som i förordningen (

text: ) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Efterföljande vårsäsong: Efterföljande vårsäsong börjar när förberedelser kan starta inför vårbruket, dock tidigast den 1 januari. Fasta gödselslag: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel som kan lagras till en höjd av minst 1 meter utan stödvägg. Flytgödsel: Pumpbar stallgödsel med undantag av ren urin eller urin med inblandning av annan vätska. Fånggrödor: Växtlighet som har sin huvudsakliga tillväxt mellan två huvudgrödor och som odlas med syfte att minska växtnäringsförluster efter huvudgrödans skörd. Förfruktseffekt: Den kvävemängd som föregående gröda ställer till efterföljande grödas förfogande. Lerjord: Jord med ett lerinnehåll som är större än 15 viktprocent av finjorden (< 2 millimeter) i matjordslagret. Lättillgängligt kväve: Kväve i formen nitrat, ammonium eller urea. Mulljord: Jord med ett innehåll av organiskt material som är större än 40 viktprocent i matjordslagret.

text: Myllning: Inblandning av gödsel i marken så att gödsel och jord får god kontakt. Myllningen kan ske med jordbearbetningsredskap, i vilket fall inblandning av gödseln ska ske till ett djup om minst 5 cm, eller med myllningsaggregat. Nedbrukning: Se bruka ned. Obevuxen mark: Skördad mark utan etablerad (sådd och uppkommen) insådd, stubbearbetad mark, harvad mark, plöjd mark samt mark som är sådd men där grödan inte har kommit upp. Operativ tillsynsmyndighet: Myndighet som utövar tillsyn direkt gentemot den som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd. Fördelning av ansvar för den operativa tillsynen framgår av förordningen (

text: ) om tillsyn enligt

text: miljöbalken

text: . Stallgödsel: Husdjurens träck eller urin med eventuell inblandning av foderrester, strömedel eller annan vätska såsom spillvatten, disk- och tvättvatten, pressaft från ensilage eller eventuell nederbörd uppsamlad på gödselplatta, rastgård och i behållare. Begreppet omfattar även de ingående delarna i behandlad form. Stallgödselns långtidseffekt: Den långsiktiga kväveleverans från marken till grödan som en regelbunden stallgödselanvändning ger upphov till. Stallgödselavtal: Ett avtal som ger en producent av stallgödsel rätt att leverera stallgödsel till en mottagare där gödseln sedan sprids. Stabilt svämtäcke: Ett täcke på gödselytan som har en skorpliknande yta och står emot normala vindoch regnförhållanden. Täcket ska vara sammanhängande utan fler öppna gödselytor än den eventuella öppna gödselyta som finns invid platsen för påfyllning. Träda: Åkermark där ingen gröda som är avsedd för skörd, bete eller gröngödsling har etablerats. Vattendrag: Bäck, å, flod, älv, kanal eller damm. Växande gröda: En väl etablerad gröda sådd i normal tid och med normal utsädesmängd. Vid höstspridning i växande gröda ska grödan vara avsedd för övervintring och möjlig för skörd. Grödan anses som växande även om tillväxten tillfälligt har upphört på grund av låg temperatur. Åkermark: Mark som är lämplig att plöja och som kan användas till växtodling eller bete.

text: SJVFS 2010:14

text: Områden som tillhör känsliga områden

text: I

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket anges känsliga områden enligt

text: rådets direktiv 91/676/EEG

text: om skydd mot att vatten förorenas av 3 nitrater från jordbruket . I bilaga 1 till dessa föreskrifter har sammanställts närmare vilka delar av Sverige som är känsliga områden. I bilaga 2 till dessa föreskrifter anges närmare vilka kustområden som är känsliga områden enligt 5 § 1 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket. I bilaga 3 till dessa föreskrifter anges närmare vilka delar av Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Västra Götalands, Örebro och Västmanlands län som är känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket. (SJVFS

text: Områden som anses vara slättbygder

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:1

text: Lagring av stallgödsel

text: I

text: 6 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns krav på minsta lagringskapacitet för stallgödsel. Från dessa krav undantas jordbruksföretag med högst två djurenheter i genomsnitt på årsbasis.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: samt

text: 6 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket

text: Lagringsutrymmen för stallgödsel i jordbruk eller andra verksamheter bör åtminstone vara så stora att gödseln kan lagras under perioder och väderleksförhållanden då spridning är förbjuden eller är olämplig eller till dess

text: gödseln kan tas om hand på annat sätt. (

text: SJVFS 2009:82

text: I områden utanför de känsliga områdena bör när det är relevant följande punkter ingå vid bestämning av lagringsvolym:  Utsöndrad mängd träck och urin. Faktorer som djurslag utifrån produktionsinriktning, djurantal, foderstat och uppfödningsintensitet ska beaktas vid beräkning av utsöndrad mängd träck och urin.  Tillsats av strömedel.  Vattentillskott genom spill-, disk- och rengöringsvatten samt i form av nederbörd som faller på lagringsytorna eller andra ytor som avvattnas till lagringsbehållaren.  Omsättningsförluster som innebär minskande gödselvolym under lagringsperioden i system med mycket strömedel. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden ska när det är relevant följande punkter ingå vid bestämning av lagringsvolym:

text: 3 EGT L375, 31.12.1991, s 1 (Celex 31991L0676)

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 6 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket samt

text: föreskrifterna

text: Vid bestämning av lagringsvolym kan schablonvärdena för olika produktionsinriktningar i bilaga 7 användas som utgångspunkt. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden ska dokumentation finnas över hur lagringsvolymen i enlighet med 4 a § har beräknats. Dokumentationen ska sparas och finnas tillgänglig så länge beräkningen gäller för företaget. (

text: SJVFS 2009:82

text: I

text: 7 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns krav på utformning av lagringsutrymmen för stallgödsel. (

text: SJVFS 2010:1

text: Vid lagring av stallgödsel ska flytgödselbehållare och urinbehållare ha ett stabilt svämtäcke eller annan täckning som effektivt minskar ammoniakförlusterna. Om ett svämtäcke eller annan täckning på en behållare bryts eller skadas ska de återskapas snarast möjligt. (

text: SJVFS 2010:1

text: Allmänna råd till 5 a § föreskrifterna

text: Om svämtäcket på en flytgödselbehållare skadas eller bryts i samband med omrörning eller spridning av gödseln bör ett stabilt svämtäcke ha återskapats inom 14 dagar. Efter en fullständig tömning kan en något längre tid accepteras om gödselnivån i behållaren är så låg att det av praktiska skäl inte går att t.ex. blanda ner fastgödsel eller halm. Tiden för återskapande bör vid tömning räknas från det att gödsel åter börjar tillföras behållaren. På en urinbehållare bör ett stabilt svämtäcke återskapas inom 7 dagar efter spridning. Om annan täckning, exempelvis tak, skadats bör detta åtgärdas inom 14 dagar. Om inte detta är praktiskt möjligt bör alternativ täckning användas för att minimera ammoniakförluster under den tid det tar att åtgärda skadan på den

text: ursprungliga täckningen. (

text: SJVFS 2010:1

text: Påfyllning av urin och flytgödsel till urin- och flytgödselbehållare ska ske under täckning. Undantag gäller dock vid påfyllning som sker innan ett svämtäcke återskapats. (

text: SJVFS 2010:1

text: Påfyllning av icke pumpbar gödsel till urin- och flytgödselbehållare får ske ovanifrån förutsatt att öppningen i täckningen hålls så liten som möjligt för att minimera ammoniakförlusterna. (

text: SJVFS 2010:1

text: Bestämmelserna i 5 a – 5 c §§ gäller enbart för jordbruksföretag med fler än tio djurenheter i 1. Stockholms, Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands, Blekinge, Skåne, Hallands och Västra Götalands län, samt 2. slättbygder inom Värmlands, Örebro och Västmanlands län. I bilaga 4 till dessa föreskrifter anges vilka områden som ska anses som slättbygder inom Värmlands, Örebro och Västmanlands län. (

text: SJVFS 2010:1

text: Gödsellagring inne i stallbyggnad, exempelvis i ströbädd, får inräknas i utrymme för lagring av stallgödseln.

text: I utrymme för lagring av stallgödsel får mellanlagring direkt på mark utomhus inte inräknas.

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: För verksamheter som inte omfattas av 7 § förordning om miljöhänsyn i jordbruket bör lagringsutrymmena för stallgödsel vara utformade på ett godtagbart sätt med hänsyn till läckage och avrinning från lagringsplatsen. Finns det risk att lakvatten från lagrad gödsel medför olägenhet för människors hälsa eller miljön bör utrymmet vara utformat så att läckage och avrinning till omgivningen inte sker. Risk för olägenhet för människors hälsa eller miljön anses särskilt föreligga om ytvatten eller grundvatten förorenas genom avrinning eller

text: läckage från lagringsplatsen. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap.

text: 4 §§

text: miljöbalken

text: Placeringen av lagringsplats för stallgödsel och andra organiska gödselmedel

text: bör väljas så att

text:  eventuellt läckage från lagringsplatsen får så liten negativ effekt på omgivningen som möjligt, t.ex. att gödsel inte spolas ned i närliggande ytvatten eller förorenar grundvatten,  olägenheter för människors hälsa i form av t.ex. lukt och flugor inte

text: uppkommer för närboende. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 26 kap. 19 § miljöbalken

text: 5 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll samt

text: 7 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket

text: För att säkerställa att läckage och avrinning från ett lagringsutrymme för stallgödsel inte sker bör lagringsutrymmet regelbundet inspekteras så att defekter

text: kan upptäckas och åtgärdas. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: Tillfällig lagring i fält

text: Tillfällig lagring av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel i stuka i fält bör endast ske av gödsel som kan lagras till minst 1 meters höjd. Lagringstiden bör alltid hållas så kort som möjligt. Om växtnäringsinnehållet, i synnerhet kväveinnehållet, i gödseln är högt (t.ex. fjäderfägödsel eller nötgödsel med liten halminblandning) bör tillfällig lagring i fält i första hand ske i direkt anslutning till vårbruket eller under sommar och tidig höst inför höstsådd. Under tidig vår och under senare delen av hösten bör lagringstiden begränsas till någon eller högst några veckor. Gödsel med större inblandning av strömedel och som kan lagras uppåt 2 meters höjd, gödsel med lågt näringsinnehåll eller komposterad gödsel bör kunna lagras under något längre tid. Vid tillfällig lagring av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel i fält bör följande beaktas:  Att stukan placeras på det fält där gödseln senare ska spridas. Vid återkommande lagring på samma fält bör lagringsplatsen flyttas inom fältet och inte återkomma till samma plats inom en period av 5 år.  Att mängden gödsel som läggs ut inte är större än vad som kan anses motiverat med hänsyn till växtnäringsbehovet på det aktuella fältet.  Att lagringsplatsen väljs eller anordnas så att läckage till följd av utlakning eller ytavrinning från gödseln vid tö eller häftigt regn kan undvikas och att ytvatten eller dricksvattentäkt inte riskerar att förorenas.  Att lagringen inte sker på plats där det finns risk för översvämning, ansamling av vatten eller hög grundvattennivå under lagringstiden.  Att jordarten på lagringsplatsen är av sådan karaktär att den förhindrar snabb genomrinning genom markprofilen.  Att lagringen inte sker direkt ovanför kända dräneringsledningar.  Att utläggningen kan ske utan att markskador uppkommer.  Att lagringsplatsen väljs eller anordnas så att olägenheter i form av t.ex. lukt

text: och flugor inte uppkommer för närboende. (

text: SJVFS 2009:82

text: Kompostering i fält

text: Kompostering av stallgödsel i jordbruk som har krav på utrymme för lagring enligt förordning (

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket bör i första hand utföras i utrymmen som uppfyller kraven för lagring.

text: Kompostering av gödsel som kan lagras till minst 2 meters höjd och som behöver komposteras innan spridning kan dock ske i stuka i fält. Vid sådan kompostering bör följande beaktas:  Att komposteringen i första hand sker under sommarhalvåret (april till oktober). Detta är dock inte lika angeläget när det gäller gödsel med riklig inblandning av strömedel t.ex. hästgödsel.  Att gödseln sprids vid närmast lämpliga tillfälle efter det att komposteringen av materialet är avslutad.

text:  Att kompost som ligger kvar längre än till oktober månad täcks med tätt material. Hästgödsel eller dylikt med stor inblandning av halm behöver dock inte täckas.  Att utläggning i en och samma kompost sker under en begränsad tidsperiod.  Att komposten placeras på åkermark som är i bruk och på det fält där gödseln senare ska spridas. Vid återkommande lagring på samma fält bör komposteringsplatsen flyttas inom fältet och inte återkomma till samma plats inom en period av 5 år.  Att en gröda anläggs på platsen så snart som möjligt efter det att gödseln avlägsnats.  Att lagringsplatsen väljs eller anordnas så att läckage till följd av utlakning eller ytavrinning från gödseln vid tö eller häftigt regn kan undvikas och att ytvatten eller dricksvattentäkt inte riskerar att förorenas.  Att lagringen inte sker på plats där det finns risk för översvämning eller ansamling av vatten under komposteringstiden.  Att jordarten på platsen inte är av sådan karaktär att det sker en snabb genomrinning genom markprofilen. Sandjordar bör därför undvikas. Tyngre jordar kan bearbetas ytligt innan kompostering för att undvika att snabb genomrinning sker genom sprickor och maskgångar.  Att grundvattenytan på platsen inte ligger nära markytan och att det inte förekommer risk att grundvattenytan stiger till markytans nivå under komposteringstiden.  Att komposten inte placeras på en plats som utgör infiltrationsområde för dricksvattentäkt.  Att komposteringen inte sker direkt ovanför kända dräneringsledningar.  Att utläggningen kan ske utan att markskador uppkommer.  Att komposteringsplatsen väljs så att olägenheter för närboende i form av t.ex. lukt och flugor inte uppkommer.  Att komposten ordnas på sådant sätt att kompostering främjas bl.a. genom att storlek och utformning på stukan anpassas så syrebrist kan undvikas. (SJVFS

text: Begränsningar av den mängd gödsel som får tillföras

text: Begränsning av den mängd stallgödsel eller andra organiska gödselmedel som får

text: tillföras

text: Stallgödsel eller andra organiska gödselmedel får under en femårsperiod inte tillföras i större mängd än vad som motsvarar 22 kg totalfosfor per hektar spridningsareal och år, räknat som ett genomsnitt för företagets hela spridningsareal per år under perioden. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår.

text: Allmänna råd till 8 § föreskrifterna,

text: 26 kap. 19 § miljöbalken

text: samt

text: 6 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll

text: Mängden fosfor som utsöndras med gödseln från olika djurslag under ett år

text: kan bestämmas med hjälp av schablonvärden eller med hjälp av

text: balansberäkningar. Analyser av stallgödseln kan normalt sett inte anses vara ett

text: godtagbart alternativ för att bestämma fosforutsöndringen från olika djurslag. Schablonvärden som kan användas vid bestämning av utsöndrad mängd fosfor med stallgödseln från olika djurslag finns i bilaga 8. Då en balansberäkning används för att bestämma fosforinnehållet i stallgödseln bör åtminstone fosformängderna i följande poster beaktas:

text: Ingående värden i balansen

text:  Foder (även till avkomma om dessa räknas till moderdjuret)  Eventuella livdjur som köpts in och som växer till i verksamheten

text: Utgående värden i balansen

text:  Levererade produkter (mjölk, kött, ägg, skinn m.m.)  Sålda liv- och utslagsdjur

text: Differensen mellan in- och utgående värden i balansen kan anses utgöra den mängd fosfor som utsöndras med stallgödseln. Som underlag till balansberäkningarna kan antingen analyser av fosforinnehåll eller schablonvärden för innehållet av fosfor i olika fodermedel, produkter etc. användas. Balansberäkningar för fosforutsöndring med gödsel från djuren på företaget bör utgå ifrån förutsättningarna i den enskilda verksamheten. Ändras fodersammansättning eller andra produktionsförhållanden på företaget bör man göra en ny balansräkning. Består produktionen av flera uppfödnings- eller produktionsomgångar per år beräknas den sammanlagda fosformängden genom att fosforutsöndringen från varje enskild omgång adderas. Om fosforinnehållet i stallgödseln har bestämts genom balansberäkningar bör dessa beräkningar dokumenteras. Beräkningarna bör sparas under minst sex år.

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: Åkermark som ingår i växtföljden bör markkarteras regelbundet så att markens fosforhalt kan bedömas. Provtagningsintervallet bör anpassas till bl.a. jordartsförhållanden, odlingens inriktning under växtföljden, utförd gödsling och annan information som kan visa på fosfortillståndet i marken t.ex. växtnäringsbalanser och tidigare markkarteringar. Förrådsgödsling med fosfor bör om möjligt undvikas. På jordar med P-AL-klass III och högre bör inte mer fosfor tillföras än vad som motsvarar den mängd som förs bort med grödan. I odlingssystem med tillförsel av fastgödsel eller avloppsslam kan det dock vara svårt att undvika fosforgivor som är större än den enskilda grödans aktuella behov och vid odling av vissa fosforkrävande grödor t.ex. potatis kan det finnas skäl att tillföra mer fosfor än vad som förs bort med grödan. Om extra fosfor har tillförts ett visst år genom spridning av fastgödsel eller avloppsslam eller genom gödsling till t.ex. en potatisgröda bör fosforgödslingen till efterföljande grödor

text: reduceras i motsvarande grad. (

text: SJVFS 2009:82

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:82

text: Ytterligare bestämmelser för jordbruksföretag med djur

text: Jordbruksföretag med högst tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis omfattas inte av 8 § vad gäller gödsel från de egna djuren. Tillförsel av annan stallgödsel eller av andra organiska gödselmedel utöver den gödsel som kommer från egna djur får dock inte ske i större mängd än vad som anges i 8 §. Den spridningsareal som motsvarar de egna djuren ska först räknas bort. Beräkning av spridningsarealen för de egna djuren ska utgå från en tillförsel som högst får motsvara 22 kg totalfosfor per hektar och år. Fram till 1 januari 2013 får dock beräkningen av spridningsarealen för de egna djuren ske utifrån bilaga 5, för de djurslag som finns med i bilagan. (

text: SJVFS 2009:82

text: Jordbruksföretag med i genomsnitt fler än tio djurenheter på årsbasis får fram till den 1 januari 2013 använda sig av följande bestämmelser: 1. När det gäller djurslag som finns med i bilaga 5 får företaget på årsbasis hålla det antal djur per hektar spridningsareal som framgår av bilagan, även om det innebär att 8 § inte kan följas. 2. Om gödsel från djurslag som finns med i bilaga 5 förs bort från företaget får djurantalet ökas i motsvarande grad. För att antalet djur ska få ökas då stallgödsel förs bort ska dokumentation enligt 14 § finnas. 3. Tillförsel av annan stallgödsel eller av andra organiska gödselmedel på företagets spridningsareal, utöver den gödsel som kommer från egna djur som finns med i bilaga 5, får dock inte ske i större mängd än vad som anges i 8 §. Den spridningsareal som krävs för de egna djuren enligt bilaga 5 ska först räknas bort. (

text: SJVFS 2010:55

text: De särskilda bestämmelserna i 11 § gäller dock inte för jordbruksföretag med fler än tio djurenheter som efter den 1 januari 2006 får ett tillstånd enligt

text: 5 § förordningen (1998:899)

text: om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd eller gör en anmälan om miljöfarlig verksamhet enligt

text: 21 § i samma förordning

text: om den förändring som ligger till grund för tillståndet eller anmälan medför att antalet djurenheter utökas i jordbruksföretaget. Dessa jordbruk ska följa bestämmelserna i 8 §.

text: Dokumentationskyldighet när man tar emot eller för bort stallgödsel eller andra

text: organiska gödselmedel

text: På jordbruksföretag som tar emot stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska dokumentation finnas över mottaget gödselslag, vilken mängd som tas emot, vilken mängd totalfosfor den mottagna gödseln motsvarar, datum för mottagandet samt från vem gödseln kommer. För stallgödsel kan uppgifter om vilka djurslag och vilket antal djur gödseln kommer ifrån ersätta uppgiften om mängden totalfosfor. Dokumentationen ska sparas och finnas tillgänglig under minst sex år. (SJVFS

text: På jordbruksföretag som för bort stallgödsel ska dokumentation finnas över stallgödselmängden som levereras, vilka djurslag och vilket antal djur gödseln kommer ifrån alternativt hur stor mängd totalfosfor gödseln innehåller, datum för

text: leverans samt till vem gödseln levereras. Dokumentationen ska sparas och finnas tillgänglig under minst sex år. Jordbruksföretag med högst tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis omfattas inte av bestämmelserna i första stycket. (

text: SJVFS 2009:82

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:82

text: Ytterligare bestämmelser om var stallgödsel får spridas

text: Ytterligare bestämmelser om spridning av stallgödsel finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1999:119

text: ) om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket. (

text: SJVFS 2005:74

text: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel ska fördelas över spridningsarealen

text: Om ett jordbruksföretag tillför stallgödsel eller andra organiska gödselmedel ska gödseln under en femårsperiod ha tillförts på hela spridningsarealen. Har företaget tillgång till en större spridningsareal än vad som krävs för att uppfylla bestämmelserna i 8 § behöver stallgödsel eller andra organiska gödselmedel endast tillföras på den minsta areal som krävs för att 8 § ska kunna uppfyllas. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår. Djurhållande företag med högst tio djurenheter är undantagna från kraven att tillföra gödseln på hela spridningsarealen när det gäller gödseln från de egna djuren. På företag med fler än tio djurenheter i genomsnitt på årsbasis och som omfattas av bestämmelserna i 11 §, ska under en femårsperiod gödsel från de egna djuren istället tillföras på minst den spridningsareal som behövs för djuren enligt bilaga 5. Femårsperioden utgörs av en löpande sammanhängande period om fem kalenderår.

text: Vilken areal/mark får räknas in i spridningsarealen?

text: I spridningsarealen får följande mark räknas in: 1. Åkermark inom jordbruksföretaget som är tillgänglig för spridning av stallgödsel eller andra organiska gödselmedel. 2. Betesmark om betesdjur finns på företaget. Endast den del av betesmarken som motsvarar betets andel av djurens foderstat får räknas in i spridningsarealen. Beräkningen ska ske på årsbasis.

text: Areal som ligger i träda får inte räknas in i spridningsarealen. I spridningsarealen får inte heller räknas in åkermark där förbud mot spridning råder eller mark där spridning är olämplig, t.ex. på grund av närhet till ytvatten eller vattentäkt. (

text: SJVFS 2005:74

text: Ytterligare bestämmelser för känsliga områden

text: Inom känsliga områden får stallgödsel inte tillföras i större mängd än vad som motsvarar 170 kg totalkväve per hektar spridningsareal och år. Kväve som förloras i

text: samband med spridning får inte räknas bort från gödselns ursprungliga kväveinnehåll. Tillförseln av stallgödsel får räknas som ett genomsnitt för företagets hela spridningsareal. (

text: SJVFS 2010:55

text: Allmänna råd till 19 a § föreskrifterna

text: Vid beräkning av stallgödselns innehåll av totalkväve får den mängd kväve som förloras i stall och vid lagring räknas bort från gödselns ursprungliga kväveinnehåll. Stall- och lagringsförluster samt andelen totalkväve kan för olika gödselslag

text: schablonmässigt uppskattas enligt bilaga 9. (

text: SJVFS 2010:55

text: Inom känsliga områden får inför höstsådd av oljeväxter högst 60 kg lättillgängligt kväve per hektar tillföras. Inom samma områden får inför höstsådd av övriga grödor högst 40 kg lättillgängligt kväve per hektar tillföras. Den mängd lättillgängligt kväve som tillförs ska anpassas till grödornas behov på hösten. (SJVFS

text: Allmänna råd till 19 b § föreskrifterna

text: Innehåll av mängden lättillgängligt kväve i stallgödseln kan uppskattas utifrån

text: aktuella schablonvärden i bilaga 10 eller genom analys av ammoniumkväveinnehållet i gödseln. (

text: SJVFS 2010:55

text: Inom känsliga områden ska tillförseln av kväve via gödselmedel begränsas så att den inte överstiger den mängd som för avsedd gröda kan anses vara nödvändig för att utnyttja växtplatsens produktionsförmåga. På jordbruksföretag ska behovet av gödselkväve för den förväntade skördenivån beräknas efter att hänsyn tagits till stallgödselns långtidseffekt, förfruktseffekt, eventuell mulljord samt tillförsel av stallgödsel och andra organiska gödselmedel till årets gröda. Vid beräkning av gödslingsbehovet till en enskild gröda ska utgångspunkten vara den förväntade skördenivån för det aktuella fältet. I beräkningen ska de ingående posterna enligt bilaga 6 vara med. Beräkningen ska dokumenteras genom en växtodlingsplan eller motsvarande. Beräkningen ska användas som utgångspunkt för gödslingen. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till 20 § föreskrifterna

text: Innehåll av mängden lättillgängligt kväve i stallgödsel kan uppskattas utifrån aktuella schablonvärden i bilaga 10. Innehåll av mängden lättillgängligt kväve i stallgödsel eller i andra organiska gödselmedel kan även bestämmas genom analys av ammoniumkväveinnehållet i gödseln. I flytgödsel och urin kan ammoniumkväveinnehållet med fördel bestämmas genom analys. För att ta hänsyn till förfruktseffekten från föregående gröda kan värdena i bilaga 11 användas som utgångspunkt. För att ta hänsyn till den långsiktiga kväveverkan som regelbunden stallgödselanvändning ger upphov till kan värdena i bilaga 12 användas som utgångspunkt för tillämpning i öppen växtodling. (

text: SJVFS 2010:55

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: I områden utanför de känsliga områdena bör nedanstående beaktas vid spridning av gödselmedel. Tillförsel av kväve via gödselmedel bör begränsas så att den inte överstiger den mängd som för avsedd gröda kan anses vara nödvändig för att utnyttja växtplatsens produktionsförmåga. Vid beräkning av gödslingsbehovet till en enskild gröda bör utgångspunkten vara den förväntade skördenivån för det aktuella fältet. Vid beräkningen bör hänsyn tas till stallgödselns långtidseffekt, förfruktseffekt, eventuell mulljord samt tillförsel av stallgödsel och andra organiska gödselmedel till årets gröda. Innehåll av mängden lättillgängligt kväve i stallgödsel kan uppskattas utifrån aktuella schablonvärden i bilaga 10. Innehåll av mängden lättillgängligt kväve i stallgödsel eller i andra organiska gödselmedel kan även bestämmas genom analys av ammoniumkväveinnehållet i gödseln. I flytgödsel och urin kan ammoniumkväveinnehållet med fördel bestämmas genom analys. Markens kvävelevererande förmåga kan uppskattas utifrån aktuella schablonvärden för förfrukt i bilaga 11 och långtidsverkan av stallgödsel i bilaga

text: 12 samt jordart. (

text: SJVFS 2010:55

text: Allmänna råd till

text: 26 kap. 19 § miljöbalken

text: samt

text: 6 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll

text: Verksamhetsutövaren bör kunna redogöra för hur han kommit fram till grödans kvävebehov samt vilken gödsling som genomförts. Grödans kvävebehov bör i verksamheter med mera omfattande växtodling lämpligen dokumenteras i en växtodlings- eller gödslingsplan eller annan skriftlig form. Utförd gödsling bör dokumenteras i en journal där det bör framgå vilket fält som avses, vilken areal det har, vilken gröda som såtts samt sådatum, datum för gödselspridning samt typ och mängd av gödselmedel som spridits. Vilka grödor som odlats och utförd gödsling bör dokumenteras för hela växtföljden och

text: dokumentationen bör sparas i minst sex år. (

text: SJVFS 2009:82

text: Ytterligare bestämmelser om avloppsslam

text: Ytterligare bestämmelser om spridning av avloppsslam finns i Naturvårdsverkets kungörelse med föreskrifter (

text: SNFS 1994:2

text: ) om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket.

text: Försiktighetsmått vid spridning av gödsel

text: Bestämmelser som gäller i hela landet

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:82

text: Mineralgödsel som innehåller urea ska vid spridning på obevuxen mark myllas eller brukas ned inom fyra timmar från spridningen. (

text: SJVFS 2009:82

text: Bestämmelser som gäller utanför känsliga områden

text: Stallgödsel och andra organiska gödselmedel som sprids under perioden den 1 december – den 28 februari ska brukas ned inom 12 timmar. (

text: SJVFS 2009:82

text: Bestämmelser som gäller för känsliga områden

text: Inom känsliga områden får inte 1. gödselmedel spridas på vattenmättad eller översvämmad mark, 2. gödselmedel spridas på snötäckt mark, eller 3. gödselmedel spridas på frusen mark. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: I områden utanför de känsliga områdena bör inte gödselmedel spridas på snötäckt mark. Gödselmedel bör inte heller spridas på frusen mark om man kan befara att gödsel kommer förloras genom ytavrinning vid nederbörd, tjällossning eller snösmältning. Även risken för avrinningsförluster genom sprickor i den

text: frusna marken bör beaktas. (

text: SJVFS 2009:82

text: Spridning av gödselmedel bör inte ske om det på grund av markförhållandena, t.ex. lutning, kan befaras att gödseln spolas ned i närliggande ytvatten eller

text: förorenar grundvatten. (

text: SJVFS 2009:82

text: I sådana områden där det förekommer varierande vattennivå bör spridning av gödselmedel undvikas om det finns risk för förluster genom att marken

text: översvämmas eller blir vattenmättad. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden får gödselmedel inte spridas på jordbruksmark närmare än två meter från kant som gränsar till vattendrag eller sjö. Den gödsel som djuren själva tillför marken vid betesgång ska inte räknas in i begreppet spridning. (

text: SJVFS 2009:82

text: Inom känsliga områden får gödselmedel inte spridas på jordbruksmark som gränsar till vattendrag eller sjö och där markens lutning mot vattnet överskrider 10 procent (10/100). Den gödsel som djuren själva tillför marken vid betesgång ska inte räknas in i begreppet spridning. (

text: SJVFS 2010:55

text: Allmänna råd till 24 b § föreskrifterna

text: För att bestämma lutningen på jordbruksmark kan höjdkurvor på Lantmäteriets Fastighetskarta användas. Vid bestämning av lutningen bör en sträcka av minst 50 meter från vattendraget eller sjö ingå. (

text: SJVFS 2009:82

text: 4 Ändringen innebär att tidigare punkterna 3 a-c har upphävts.

text: Inom känsliga områden får inga gödselmedel spridas under tiden den 1 november – den 28 februari. (

text: SJVFS 2010:55

text: Blekinge, Skåne och Hallands län

text: I Blekinge, Skåne och Hallands län är spridning av stallgödsel och andra organiska gödselmedel under tiden den 1 augusti – den 31 oktober bara tillåten i växande gröda eller inför höstsådd av höstoljeväxter. På lerjordar är dock spridning även tillåten inför höstsådd av annan gröda än oljeväxter. Spridning i fånggröda är inte tillåten. (

text: SJVFS 2009:82

text: Med undantag från vad som sägs i 26 § första meningen får fasta gödselslag spridas i både växande gröda som inte är fånggröda och på obevuxen mark under tiden den 1 oktober – 31 oktober. Fastgödsel från fjäderfän får dock under tiden den 1 oktober – 31 oktober inte spridas på obevuxen mark. (

text: SJVFS 2010:55

text: Fram till och med den 31 december 2015 får, utöver de generella spridningsbestämmelserna i 26 §, fruktsaft från stärkelsetillverkning av potatis spridas på obevuxen mark eller inför höstsådd under tiden den 1 augusti – den 31 oktober.

text: SJVFS 2011:25

text: Allmänna råd till 26 § föreskrifterna

text: Proverna för lerhaltsbestämning bör vara jämnt fördelade över hela företagets åkermark eller vara anpassade efter jordartsskillnader i åkermarken. Minst ett jordprov för vart tredje hektar bör tas. På skiften som är mindre än tre hektar bör dock minst ett jordprov tas. Provplatserna bör märkas ut på en karta över jordbruksföretaget. För bestämning av lerhalt (<0,002 mm) kan sedimentationsanalys användas. Analysen bör göras av ett ackrediterat laboratorium. Analysresultaten bör

text: dokumenteras. (

text: SJVFS 2009:82

text: Vid spridning av stallgödsel på obevuxen mark i Blekinge, Skåne och Hallands län ska nedmyllning ske inom fyra timmar. Fasta gödselslag som sprids på obevuxen mark under tiden den 1 oktober – 31 oktober ska dock brukas ned inom fyra timmar. (

text: SJVFS 2010:55

text: I Blekinge, Skåne och Hallands län ska spridning av flytgödsel i växande gröda ske med någon av följande metoder: 1. bandspridningsteknik eller annan liknande teknik som innebär att gödseln direkt placeras på marken under växttäcket, 2. myllningsaggregat eller annan liknande teknik som innebär att gödseln placeras direkt i marken, 3. teknik som innebär att 1 del gödsel späds ut med minst ½ del vatten före spridningen, eller 4. teknik som innebär att spridningen följs av bevattning med minst 10 millimeter vatten. Bevattning ska påbörjas senast inom fyra timmar och vara avslutad inom tolv timmar efter det att spridningen inleddes. Om det regnar får regnmängden räknas från kravet på minst 10 millimeter vatten.

text: De känsliga kustområdena, känsliga områden i Västra Götalands och Östergötlands läns inland, känsliga områden kring Hjälmaren och Mälaren, Gotlands län samt Öland

text: I de känsliga kustområdena, i känsliga områden i Västra Götalands och Östergötlands läns inland, i känsliga områden kring Hjälmaren och Mälaren, i Gotlands län samt på Öland är spridning av stallgödsel och andra organiska gödselmedel under tiden den 1 augusti – den 31 oktober bara tillåten i växande gröda eller inför höstsådd. Spridning i fånggröda är inte tillåten. Den närmare indelningen av vilka delar av Sverige som tillhör de känsliga områdena framgår av 2 §. (

text: SJVFS 2009:82

text: Med undantag från vad som sägs i 28 a § första meningen får fasta gödselslag spridas i både växande gröda som inte är fånggröda och på obevuxen mark under tiden den 1 oktober – 31 oktober. Fastgödsel från fjäderfän får dock under tiden den 1 oktober – 31 oktober inte spridas på obevuxen mark. (

text: SJVFS 2010:55

text: Fram till och med den 31 december 2015 får, utöver de generella spridningsbestämmelserna i 28 a §, fruktsaft från stärkelsetillverkning av potatis spridas på obevuxen mark under tiden den 1 augusti – den 31 oktober. (

text: SJVFS 2011:25

text: Fasta gödselslag som sprids på obevuxen mark i de känsliga kustområdena, i känsliga områden i Västra Götalands och Östergötlands läns inland, i känsliga områden kring Hjälmaren och Mälaren, i Gotlands län samt på Öland under tiden den 1 oktober – 31 oktober ska brukas ned inom 12 timmar. Den närmare indelningen av vilka delar av Sverige som tillhör de känsliga områdena framgår av 2 §. (

text: SJVFS 2011:25

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: samt till 23 a, 27 och 28 d §§ föreskrifterna

text: På mark där det är möjligt att bruka ned stallgödsel bör gödseln antingen brukas ned så snart som möjligt efter spridning eller spridas genom myllningsteknik. Spridning av stallgödsel och andra organiska gödselmedel bör dessutom undvikas före eller under helger om olägenheter för närboende kan befaras.

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: Spridning av gödselmedel bör ske vid en tidpunkt som medför att en så stor del av tillförd växtnäring som möjligt tas upp av grödan. Gödselmedel som innehåller stor andel lättillgängligt kväve (t.ex. flytgödsel och urin) bör inte spridas under hösten i eller inför sådd av höststråsäd. Sådana gödselmedel bör inte heller spridas under hösten inför vårsådd i Syd- och Mellansverige.

text: Flytgödsel och urin bör om möjligt spridas i växande gröda eller före sådd på våren. Spridning inför sådd av höstoljeväxter kan också utgöra ett godtagbart

text: alternativ. (

text: SJVFS 2009:82

text: Brytning av vall och gröngödslingsgrödor bör göras vid en tidpunkt som innebär att efterföljande grödor kan utnyttja de växtnäringsämnen som frigörs på bästa sätt, och att risken för utlakning av växtnäringsämnen minimeras. Gröngödslingsgrödor bör inte tillföras eller brukas ner inför sådd av höststråsäd. Gröngödslingsgrödor bör istället tillföras eller brukas ner under sen höst, alternativt vår, inför vårsådd. Tillförsel eller nedbrukning inför sådd av höstoljeväxter kan också utgöra ett godtagbart alternativ. (

text: SJVFS 2009:82

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 §

text: och

text: 26 kap. 19 §

text: miljöbalken

text: samt

text: 5 § förordning (1998:901)

text: om verksamhetsutövares egenkontroll

text: Gödselspridare bör regelbundet kontrolleras och justeras så att de kan sprida gödselmedlen i avsedda mängder och med så god precision som möjligt med hänsyn till använd teknik. Likaså bör föraren vara förtrogen med spridarens inställningsmöjligheter och prestanda (arbetsbredd, gödselfördelning längs kördraget m.m.) vid spridning av den aktuella gödseln. (

text: SJVFS 2009:82

text: Krav för att åkermark ska anses som höst- eller vinterbevuxen

text: Inledande bestämmelser

text: I

text: 11 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket finns bestämmelser om att en viss andel av åkermarken i vissa områden ska vara höst– eller vinterbevuxen.

text: Godkända grödor och obearbetad åkermark

text: Godkända grödor för att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen är 1. vall, 2. höstoljeväxter, 3. höstsäd, 4. sockerbetor, fodersocker– och foderbetor, morötter, rödbetor och andra liknande rotväxter, 5. fleråriga frukt– och bärodlingar, 6. energiskog, och 7. fånggrödor. Grödorna ska vara sådda med en för arten och syftet med odlingen normal utsädesmängd.

text: Även åkermark som är obearbetad efter spannmåls– och oljeväxtodling får räknas som höst– eller vinterbevuxen, men bara om marken är obearbetad från axgång i spannmålsodling respektive från blomning i oljeväxtodling.

text: Tidpunkt för sådd, avbruten tillväxt och bearbetning

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen ska huvudgrödor och sådana fånggrödor för vilka tillväxten kommer att avbrytas under efterföljande vårsäsong sås 1. senast den 5 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, och 2. senast den 15 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län.

text: För att åkermark ska anses som höstbevuxen får tillväxten av vall, fleråriga frukt– och bärodlingar, energiskog samt fånggrödor sådda före den 1 augusti avbrytas 1. tidigast den 10 oktober i Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands och Västra Götalands län, och 2. tidigast den 20 oktober i Blekinge, Skåne och Hallands län. Som höstbevuxen åkermark får i Blekinge, Skåne och Hallands län även räknas fånggrödor i form av vitsenap och oljerättika sådda före den 20 augusti. Tillväxten av vitsenap och oljerättika får avbrytas tidigast i enlighet med första stycket punkten 2. Obearbetad åkermark efter spannmåls– och oljeväxtodling får bearbetas eller bekämpas kemiskt tidigast vid de tidpunkter som anges i första stycket. (SJVFS

text: För att åkermark ska anses som höst– eller vinterbevuxen får 1. tillväxten av fånggrödor sådda den 1 augusti eller senare avbrytas tidigast under efterföljande vårsäsong, och 2. tillväxten av vallar och fånggrödor som innehåller mer än en fjärdedel baljväxter med avseende på ytandelen av växttäcket avbrytas först under efterföljande vårsäsong.

text: Andra bestämmelser om stallgödsel och andra organiska gödselmedel

text: Bestämmelser som berör stallgödsel och andra organiska gödselmedel i syfte att förhindra smittspridning finns i 1. Europaparlamentets och rådet förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: (förordning om animaliska biprodukter) , 2. Kommissionens förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: av den 25 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av

text: rådets direktiv 97/78/EG

text: vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen ,

text: 5 EUT L 300, 14.11.2009, s. 1, Celex 32009R1069 6 EUT L 54, 26.2.2011, s. 1, Celex 32011R0142

text: 3. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2006:84

text: ) om befattning med animaliska biprodukter, och införsel av andra produkter, utom livsmedel, som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur och människor. (

text: SJVFS 2011:25

text: Undantag

text: Den operativa tillsynsmyndigheten får i enskilda fall medge undantag från bestämmelserna i 23-23 a §§, 24 § 2 och 3, 25 §, 26-26 a §§, 27 §, 28 a-28 b §§ och 28 d § om omständighet har uppstått som verksamhetsutövaren varken kunnat eller borde ha förutsett och inte heller kunnat påverka. Undantag får dock inte lämnas om verksamhetsutövaren på egen hand kan fullgöra det som åligger honom eller henne eller om verksamhetsutövaren kan uppdra åt någon annan att göra det. Utöver vad som sägs i första stycket får den operativa tillsynsmyndigheten även medge undantag från nedmyllningskravet i 27 § om det behövs på grund av särskilt hög risk för jordflykt på våren. (

text: SJVFS 2011:25

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:55

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006, då verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1999:79

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket upphör att gälla. 2. Författningen ska dock inte tillämpas vad gäller 8, 10, 11 och 17 §§ på spridningsareal som jordbruk enligt skriftligt avtal i 2 § andra stycket i den gamla författningen har förbundit sig att upplåta till spridning av stallgödsel från ett annat jordbruk. Avtalet måste vara ingått före den 1 januari 2006. För denna spridningsareal ska 8, 10, 11 och 17 §§ i den nya författningen börja tillämpas när avtalet upphör att gälla, dock senast den 1 januari 2011. 3. I den femårsperiod som anges i 8 och 17 §§ ska inte tid räknas in som föregick ikraftträdandet av denna författning. -------------------------

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 2006. 2. Övergångsbestämmelserna till verkets föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring ska tillämpas även på denna författning.

text: Denna författning träder i kraft den 15 september 2006.

text: Denna författning och de allmänna råden träder i kraft den 1 januari 2010.

text: SJVFS 2004:62

text: SJVFS 2005:74

text: SJVFS 2006:66

text: Genom denna författning upphävs Statens jordbruksverks allmänna råd (

text: ) om lagring och spridning av gödsel m.m.

text: Denna författning och de allmänna råden träder i kraft den 1 februari 2010.

text: Denna författning och de allmänna råden träder i kraft den 1 april 2010.

text: 13 Denna författning och de allmänna råden träder i kraft den 1 januari 2011.

text: 14 Denna författning och de allmänna råden träder i kraft den 1 augusti 2011.

text: MATS PERSSON

text: Mona Strandmark (Regelenheten)

text: SJVFS 2009:82

text: SJVFS 2010:1

text: SJVFS 2010:14

text: SJVFS 2010:55

text: Bilaga 1

text: Känsliga områden

text: Av

text: 5 § förordningen (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket framgår att Stockholms, Blekinge, Skåne, Hallands och Gotlands län samt Öland ingår i känsliga områden. Därutöver ingår följande områden i känsliga områden:

text: Län Kommun Församling, enligt 2004 Området ingår per års församlingsindelning den 1 januari 2006 och därefter i följande församling

text: Uppsala Håbo Alla Uppsala Uppsala domkyrkoförsamling Helga Trefaldighet Gamla Uppsala Vaksala Danmark Funbo Hagby Ramsta Balingsta Västeråker Dalby Uppsala–Näs Läby Norra Hagunda Vänge Norra Hagunda Åland Norra Hagunda Skogs–Tibble Norra Hagunda Järlåsa Norra Hagunda Jumkil Börje Åkerby Bälinge Skuttunge Ärentuna Björklinge Gottsunda Knivsta Alla Enköping Alla Södermanland Vingåker Alla Nyköping Lunda Kiladalen Tuna Kiladalen Tunaberg Bergshammar Kiladalen

text: Nyköpings S:t Nicolai Nyköpings Alla Helgona Nyköpings Alla församling med Svärta Helgona Tystbergabygden Trosa Alla Oxelösund Alla Katrineholm Julita Eskilstuna Alla Strängnäs Alla Östergötland Ödeshög Svanshals Ödeshög Västra Tollstad Ödeshög Heda Ödeshög Rök Ödeshög Norrköping Norrköpings S:t Olai Norrköpings Hedvig Norrköpings Matteus Norrköpings Östra Eneby Norrköpings Borg Norrköpings S:t Johannes Styrstad Tingstad Kullerstad Skärkind Kimstad Kvillinge Krokek Kvarsebo Östra Stenby Konungsund Dagsberg Furingstad Tåby Kuddby Å Östra Ny Östra Husby Häradshammar Jonsberg Rönö Vrinnevi Svärtinge Söderköping Alla Motala Motala Kristberg Borensberg Brunneby Borensberg

text: 15 Församlingen har endast bytt namn.

text: Klockrike Älvestad Fornåsa Lönsås Ekebyborna Ask Varv och Styra Aska Västra Stenby Aska Fivelstad Aska Vadstena Alla Mjölby Högby Mjölby Skänninge Skänninge-Allhelgona Bjälbo Allhelgona Skänninge-Allhelgona Järstad Normlösa Vallerstad Skeppsås Appuna Väderstad Hogstad Väderstad Väderstad Väderstad Kumla Väderstad Viby Veta Herrberga Valdemarsvik Alla Linköping Linköpings Linköpings domkyrkoförsamling domkyrkoförsamling och Gottfridsberg Linköpings S:t Lars Landeryd Slaka Kärna Kaga Ledberg Sjögestad Vikingstad Västerlösa Vikingstad Björkeberg Vikingstad Rappestad Vikingstad Vikingstad Vikingstad Vreta Kloster Vreta kloster Flistad Vreta kloster Ljung Vreta kloster Östra Harg

text: 16 Linköpings domkyrkoförsamling enligt 2004 års församlingsindelning har delats i dels Linköpings domkyrkoförsamling och dels i den nybildade församlingen Gottfridsberg.

text: Rystad Törnevalla Östra Skrukeby Lillkyrka Gistad Örtomta Askeby Bankekind Vårdsberg Linköpings Berga Linköpings Johannelund Linköpings Skäggetorp Linköpings Ryd Kalmar Torsås Torsås Söderåkra Kalmar Alla Nybro S:t Sigfrid Nybro-S:t Sigfrid Mönsterås Alla Oskarshamn Oskarshamn Döderhult Misterhult Västervik Hjorted Västrum Gladhammar-Västrum Gladhammar Gladhammar-Västrum Hallingeberg Törnsfall Gamleby Odensvi Lofta Loftahammar Överum Ukna Västra Ed Västervik Västra Götaland Härryda Landvetter Råda Partille Alla Öckerö Öckerö Stenungsund Alla Tjörn Alla Orust Alla Sotenäs Alla Munkedal Alla Tanum Tanum Lur Kville Fjällbacka

text: Bottna Svenneby Färgelanda Alla Ale Alla Grästorp Alla Essunga Alla Mellerud Alla Lilla Edet Alla Vara Alla Götene Alla Töreboda Töreboda Fredsberg Bäck Fägre Göteborg Alla Mölndal Alla Kungälv Alla Lysekil Alla Uddevalla Alla Strömstad Alla Vänersborg Alla Trollhättan Alla Mariestad Alla Lidköping Alla Skara Alla Skövde Alla Tidaholm Valstad Dimbo-Ottravad Varv Acklinga Hömb Kungslena-Hömb Kungslena Kungslena-Hömb Fröjered Tidaholm Baltak Falköping Falköping Falköping Friggeråker Hällestad-Trävattna Floby Floby Floby Sörby Floby Gökhem Ullene Floby Vilske-Kleva Marka Göteve Floby Luttra Falköping Karleby

text: Åsle Tiarp Mularp Slöta Skörstorp Högstena Dala Borgunda Stenstorp Stenstorp Brunnhem Stenstorp Segerstad Hornborga Södra Kyrketorp Stenstorp Valtorp Hornborga Håkantorp Hornborga Torbjörntorp Gudhem Gudhem Östra Tunhem Gudhem Ugglum Gudhem Bjurum Gudhem Broddetorp Hornborga Örebro Lekeberg Hidinge Knista Knista Knista Kräcklinge Edsberg Hackvad Edsberg Edsberg Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Alla Kumla Alla Västmanland Kungsör Alla Hallstahammar Alla Västerås Alla Köping Köping Himmeta–Bro Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 2

text: Kustområden som hör till känsliga områden enligt 5 § 1 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket

text: Stockholm Vallentuna Vada Össeby Össeby–Garn Össeby Angarn Össeby Österåker Alla Värmdö Alla Huddinge Alla Botkyrka Grödinge Tumba Botkyrka Haninge Alla Tyresö Alla Täby Alla Danderyd Alla Stockholms Alla stad Södertälje Södertälje–Tveta Östertälje Överjärna Ytterjärna Hölö Mörkö Västertälje Nacka Alla Sundbyberg Alla Solna Alla Lidingö Alla Vaxholm Alla Norrtälje Norrtälje–Malsta Björkö–Arholma Väddö Singö Häverö-Singö Häverö Häverö-Singö Edebo Ununge Skederid Husby–Sjuhundra Lohärad Estuna Estuna och Söderby-Karl

text: Söderby–Karl Estuna och Söderby-Karl Roslags–Bro Vätö Rådmansö Frötuna Blidö Länna Riala Nynäshamn Alla Södermanland Nyköping Lunda Kiladalen Tuna Kiladalen Tunaberg Bergshammar Kiladalen Nyköpings S:t Nicolai Nyköpings Alla Helgona Nyköpings Alla församling med Svärta Helgona Tystbergabygden Trosa Alla Oxelösund Alla Östergötland Norrköping Kvarsebo Krokek Kvillinge Norrköpings Östra Eneby Norrköpings Hedvig Styrstad Dagsberg Östra Stenby Konungsund Furingstad Tåby Kuddby Östra Husby Häradshammar Jonsberg Rönö Östra Ny Å Svärtinge Söderköping Skönberga Söderköping S:t Anna Valdemarsvik Alla Kalmar Torsås Torsås Söderåkra Kalmar Alla Nybro S:t Sigfrid Nybro-S:t Sigfrid Mönsterås Alla

text: 17 Församlingen har endast bytt namn.

text: Oskarshamn Oskarshamn Döderhult Misterhult Västervik Hjorted Västrum Gladhammar-Västrum Gladhammar Gladhammar-Västrum Hallingeberg Törnsfall Gamleby Odensvi Lofta Loftahammar Överum Ukna Västra Ed Västervik Västra Götaland Härryda Landvetter Råda Partille Alla Öckerö Öckerö Stenungsund Alla Tjörn Alla Orust Alla Sotenäs Alla Munkedal Alla Tanum Tanum Lur Kville Fjällbacka Bottna Svenneby Göteborg Alla Mölndal Alla Kungälv Alla Lysekil Alla Uddevalla Alla Strömstad Alla

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 3

text: Känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket

text: Vilka delar av Uppsala, Södermanlands, Östergötlands, Västra Götalands, Örebro och Västmanlands län som tillhör känsliga områden enligt 5 § 2 förordningen om miljöhänsyn i jordbruket.

text: Uppsala Håbo Alla Uppsala Uppsala domkyrkoförsamling Helga Trefaldighet Gamla Uppsala Vaksala Danmark Funbo Hagby Ramsta Balingsta Västeråker Dalby Uppsala–Näs Läby Norra Hagunda Vänge Norra Hagunda Åland Norra Hagunda Skogs–Tibble Norra Hagunda Järlåsa Norra Hagunda Jumkil Börje Åkerby Bälinge Skuttunge Ärentuna Björklinge Gottsunda Knivsta Alla Enköping Alla Södermanland Vingåker Alla Katrineholm Julita Eskilstuna Alla Strängnäs Alla Östergötland Ödeshög Svanshals Ödeshög Västra Tollstad Ödeshög

text: Heda Ödeshög Rök Ödeshög Motala Motala Kristberg Borensberg Brunneby Borensberg Klockrike Älvestad Fornåsa Lönsås Ekebyborna Ask Varv och Styra Aska Västra Stenby Aska Fivelstad Aska Vadstena Alla Mjölby Högby Mjölby Skänninge Skänninge-Allhelgona Bjälbo Allhelgona Skänninge-Allhelgona Järstad Normlösa Vallerstad Skeppsås Appuna Väderstad Hogstad Väderstad Väderstad Väderstad Kumla Väderstad Viby Veta Herrberga Linköping Linköpings Linköpings domkyrkoförsamling domkyrkoförsamling och Gottfridsberg Linköpings S:t Lars Landeryd Slaka Kärna Kaga Ledberg Sjögestad Vikingstad Västerlösa Vikingstad Björkeberg Vikingstad Rappestad Vikingstad Vikingstad Vikingstad Vreta Kloster Vreta Kloster Flistad Vreta Kloster Ljung Vreta Kloster

text: 18 Linköpings domkyrkoförsamling enligt 2004 års församlingsindelning har delats i dels Linköpings domkyrkoförsamling och dels i den nybildade församlingen Gottfridsberg.

text: Östra Harg Rystad Törnevalla Östra Skrukeby Lillkyrka Gistad Örtomta Askeby Bankekind Vårdsberg Linköpings Berga Linköpings Johannelund Linköpings Skäggetorp Linköpings Ryd Norrköping Norrköpings S:t Olai Norrköpings Matteus Norrköpings Borg Norrköpings S:t Johannes Tingstad Kullerstad Skärkind Kimstad Vrinnevi Söderköping S:t Laurentii Söderköping Drothem Söderköping Västra Husby Gårdeby Östra Ryd Västra Götaland Färgelanda Alla Ale Alla Grästorp Alla Essunga Alla Mellerud Alla Lilla Edet Alla Vara Alla Götene Alla Töreboda Töreboda Fredsberg Bäck Fägre Vänersborg Alla Trollhättan Alla Mariestad Alla Lidköping Alla Skara Alla Skövde Alla Tidaholm Valstad Dimbo-Ottravad Varv

text: Acklinga Hömb Kungslena-Hömb Kungslena Kungslena-Hömb Fröjered Tidaholm Baltak Falköping Falköping Falköping Friggeråker Hällestad-Trävattna Floby Floby Floby Sörby Floby Gökhem Ullene Floby Vilske-Kleva Marka Göteve Floby Luttra Falköping Karleby Åsle Tiarp Mularp Slöta Skörstorp Högstena Dala Borgunda Stenstorp Stenstorp Brunnhem Stenstorp Segerstad Hornborga Södra Kyrketorp Stenstorp Valtorp Hornborga Håkantorp Hornborga Torbjörntorp Gudhem Gudhem Östra Tunhem Gudhem Ugglum Gudhem Bjurum Gudhem Broddetorp Hornborga Örebro Lekeberg Hidinge Knista Knista Knista Kräcklinge Edsberg Hackvad Edsberg Edsberg Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta Örebro Alla Kumla Alla Västmanland Kungsör Alla

text: Hallstahammar Alla Västerås Alla Köping Köping Himmeta–Bro Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 4

text: Områden som är att anse som slättbygder i Värmlands, Örebro och Västmanlands län enligt 5 d § föreskrifterna

text: Värmland Kil Stora Kil Frykerud Hammarö Hammarö Forshaga Forshaga Nedre Ullerud Ullerud Grums Grums Borgvik Ed Karlstad Karlstads domkyrkoförsamling Norrstrand Östra Fågelvik Väse-Fågelvik Väse Väse-Fågelvik Nyed Alster-Nyedsbygden Alster Alster-Nyedsbygden Grava Nor Nor-Segerstad Segerstad Nor-Segerstad Västerstrand Kristinehamn Alla Säffle Säffle Tveta Bro Botilsäter Ölserud Millesvik Eskilsäter Ny–Huggenäs Gillberga Kila Örebro Lekeberg Hidinge Knista Knista Knista Kräcklinge Edsberg Hackvad Edsberg Edsberg Edsberg Hallsberg Hallsberg Viby Sköllersta

text: Örebro Örebro Nikolai Örebro Olaus Petri Längbro Almby Mosjö Täby Tysslinge Axberg Asker Stora Mellösa Norrbyås Gällersta-Norrbyås Gällersta Gällersta-Norrbyås Glanshammar Mikael Adolfsberg Kumla Alla Lindesberg Näsby Fellingsbro Västmanland Kungsör Alla Hallstahammar Alla Västerås Alla Sala Alla Köping Köping Himmeta–Bro Kolsva Odensvi Munktorp Arboga Alla

text: SJVFS 2010:1

text: Bilaga 5

text: Högsta antalet djur som får hållas per hektar tillgänglig spridningsareal för olika djurslag

text: Djurslag Djur/hektar

text: Kor för mjölkproduktion (även sinkor och utslagskor) 1,6 Kor huvudsakligen för uppfödning av kalvar (amkor och dikor) 2,3 Kvigor, tjurar och stutar 1 år och däröver 4,6 Kalvar under 1 år 5,8 Får och getter 15 Suggor i produktion 2,2 Slaktsvin 10,5 Värphöns 100 Värphöns i bur (tillsats av fytas i fodret) 165 Värphöns i frigående (tillsats av fytas i fodret) 150 Unghöns 250 Unghöns (tillsats av fytas i fodret) 365 Slaktkycklingar 470 Kalkoner, ankor och gäss 140 Hästar 3 Minkar, avelshonor 50

text: SJVFS 2006:66

text: Bilaga 6

text: Beräkning av gödslingsbehovet av kväve

text: Poster Kg kväve per hektar

text: Gödselgiva för aktuell gröda vid den förväntade skördenivån …………… För att kunna skatta möjlig skördenivå ska historiska skördeuppgifter användas eller göras med utgångspunkt från markbeskaffenhet (jordart, markförhållanden), klimat, möjlighet till bevattning, markanvändning, jordbruksmetoder och normal tidpunkt för sådd.

text: Gör justering genom avdrag för följande:

text: Nettomineralisering av markens förråd av organiskt kväve genom - Stallgödselns långtidseffekt* - ……………

text: - Förfruktseffekt från föregående gröda - …………… Hänsyn tas även till kväveverkan från gröngödslings- och fånggrödor

text: - Mulljord - ……………

text: Planerad tillförsel av stallgödsel och andra organiska gödselmedel till årets gröda - …………… Kväveverkan från dessa gödselmedel ska värderas med hänsyn till gödselslag, mängd, spridningsteknik och spridningstidpunkt.

text: Årets beräknade behov av mineralgödselkväve eller annan kompletteringsgödsling med kväve = ……………

text: * Vid beräkning av gödslingsbehovet till vall behöver inte hänsyn tas till stallgödselns långtidseffekt.

text: SJVFS 2010:55

text: Bilaga 7

text: Allmänna råd till

text: 6 § förordning (1998:915)

text: om miljöhänsyn i jordbruket samt 4 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring

text: Schablonvärden för producerad mängd gödsel (inkl nederbörd) för olika djurslag och olika lagringstider, m3

text: Djurslag Fastgödsel a) Urin + gödselvatten Flytgödsel Beräkningsenhet Lagringstid, mån Lagringstid, mån Lagringstid, mån 6 8 10 12 6 8 10 12 6 8 10 12 Mjölkko, 6 000 kg mjölk/år 6,8 9,0 11,3 13,6 4,8 6,5 8,1 9,7 12,5 16,6 20,8 24,9 Mjölkko, 8 000 kg mjölk/år 7,1 9,4 11,8 14,2 5,1 6,7 8,4 10,1 13,0 17,4 21,7 26,1 Mjölkko, 10 000 kg mjölk/år 7,2 9,6 12,0 14,4 5,1 6,9 8,6 10,3 13,3 17,7 22,1 26,5 Kviga/stut < 1 år 1,8 2,4 3,0 3,6 1,3 1,7 2,2 2,6 3,0 4,0 5,0 6,0 Kviga/stut > 1 år 2,9 3,9 4,9 5,9 2,4 3,2 4,0 4,8 5,2 6,9 8,6 10,3 Gödtjur, 1-12 mån 1,9 2,6 3,2 3,9 1,5 1,9 2,4 2,9 3,3 4,4 5,5 6,6 Vallfodertjur, 1-16 mån 2,5 3,4 4,2 5,1 2,1 2,8 3,5 4,2 4,5 6,0 7,6 9,1 Betestjur, 1-18 mån 3,0 4,0 5,0 6,0 2,5 3,4 4,2 5,1 5,3 7,1 8,9 10,7 Diko, 6 mån stallperiod 3,9 2,2 6,1 Sugga i produktion 1,5 2,0 2,5 3,0 3,0 4,0 5,0 6,0 3,9 5,2 6,5 7,8 Suggplats i satellit, 16 v system 1,5 2,1 2,6 3,1 3,3 4,4 5,5 6,6 3,8 5,0 6,3 7,6 Suggplats i suggnav 0,6 0,8 1,0 1,3 1,1 1,5 1,9 2,3 1,6 2,1 2,7 3,2 Slaktsvin, 3,0 omg/år 0,35 0,47 0,58 0,69 1,0 1,3 1,6 2,0 1,3 1,8 2,2 2,6 Värphöns, 100 st 1,9 2,6 3,2 3,9 4,8 6,4 8,0 9,6 Unghöns, 100 st, 2,2 omg/år 0,6 0,8 1,0 1,2 Djupströgödsel b) Lagringstid, mån 6 8 10 12 Slaktkycklingar 100 st, 7,0 omg/år 0,7 0,9 1,2 1,4 Kalkon, 100 st, 2,3 omg/år 1,7 2,3 2,8 3,4 Häst 5,0 6,6 8,3 9,9 Får, 6 mån stallperiod 0,8 Mjölkko, 8000 kg mjölk/år 15 20 25 30 Kviga/stut, < 1 år 3,4 4,5 5,6 6,7 Kviga/stut, > 1 år 6 8 10 12 Sugga i produktion 4,4 5,8 6,3 8,7

text: a) Volymvikten för fastgödsel, ton/m3: nöt, sugga och slaktsvin 0,75 ton/m3; värphöns och unghöns 0,9 ton/m3. b) Volymvikten för djupströgödsel, ton/m3: 0,5 ton/m3.

text: I ovanstående schablonvärden har träck- och urinproduktion, strötillsats, omsättningsförluster, rengöringsvatten samt vattenspill summerats. Tillskottet som kommer från nederbörd har beräknats utifrån 300 mm, 3 m lagringsdjup i flytgödseloch urinbehållare och efter 1 m lagringshöjd för fastgödsel. Utöver angiven vattentillsats tillkommer diskvatten för mjölkkor. Denna mängd kan skattas till storleksordningen 200 liter per månad och mjölkko. Om gödselvårdsanläggningen har tak, från vilket nederbörden avleds, minskar uppsamlingsbehovet för nederbörd. Tak över flytgödsel- och urinbehållare kan schablonmässigt sägas minska lagringsbehovet med 10 % respektive 5 %. Tak över

text: gödselplattan minskar schablonmässigt lagringsbehovet av urin vid nötkreaturshållning med ca 40 % och vid svinhållning med ca 20 %. Torrsubstanshalterna (ts-halt) i beräkningen är för flytgödsel från nötkreatur 9 %, slaktsvin 6 %, suggor 8 % och sinsuggor 10 %. Om ts-halten avviker från de halter som schablonvärdena utgått från påverkas såväl lagringsbehov som växtnäringshalt. Om mer vätska tillförs flytgödseln än vad som antagits sjunker ts-halten och därmed ökar behovet av lagringskapacitet. Hålls en högre ts-halt i gödseln än vad som angivits i beräkningen är lagringsbehovet överskattat.

text: SJVFS 2010:55

text: Bilaga 8

text: Allmänna råd till 8 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: Schablonvärden för fosforutsöndring från olika djurslag

text: Utsöndrad mängd fosfor per år (kg) Djurslag och produktionsform

text: Fjäderfä

text: Slaktkyckling, 7 omgångar per år, per plats 0,057 (tillsats av fytas i fodret) Värphöns, inredda burar, per plats 0,13 (tillsats av fytas i fodret) Värphöns, på golv eller gräs, per plats 0,15 (tillsats av fytas i fodret) Unghöns, 0-16 v., 2,2 omgångar per år, per plats 0,059 (tillsats av fytas i fodret) Kalkon (ankor och gäss), per plats 0,24

text: Svin

text: Slaktsvin, 3 omgångar per år, per plats 2,3

text: Slaktsvin, 3,5 omgångar per år, per plats 2,7 Sugga i traditionell produktion, 2,2 grisningar per 10,3 år Suggring, nav, utplacering i satellit 3 v. innan 4,2 grisning, per sugga Suggring, nav, utplacering i satellit 7 v. innan 3,1 grisning, per sugga Suggring, satellit, utplacering 3 v. före grisning, 9,1 per plats med 3,26 grisningar per år Suggring, satellit, utplacering 7 v. före grisning, 10,7 per plats med 3,26 grisningar per år

text: Nöt

text: Mjölkko 6 000 kg mjölk/år 14,9

text: Mjölkko 8 000 kg mjölk/år 15,9

text: Mjölkko 10 000 kg mjölk/år 17,4

text: Mjölkko 12 000 kg mjölk/år 19,1

text: Kviga och stut, 1-12 mån 3,1

text: Tjur under 1 år 5,0

text: Kvigor, tjurar och stutar 1 år och däröver 8,0

text: Diko eller amko 12,0

text: Häst

text: Häst 8,9

text: Häst, ponny (300 kg) 6,4

text: Får och get

text: Får (tacka med 1,8 lamm) 1,5

text: Get 800 kg mjölk 1,7

text: Övrigt

text: Kanin, avelshona inklusive 32 ungar per år (även 1,6 chinchilla) Avelshona mink, inkluderar del av hane 1,1 samt 4,5 –5 valpar per år Struts för köttproduktion 3,9

text: SJVFS 2010:55

text: Bilaga 9

text: Allmänna råd till 19 a § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: Schablonvärden för kväveinnehåll och förluster

text: Kg kväve per djurplats och år

text: Djurslag/gödselhantering utsöndring/ förluster stall/ kvar efter totalkväve lagring lagring

text: Fjäderfä

text: Slaktkyckling, djupströgödsel, 7 omg/år 0,28 0,05 0,23 Värphöns, bur 60 v. kletgödsel 0,52 0,09 0,43 Värphöns, golv 60 v. kletgödsel 0,6 0,14 0,46 Unghöns, 0-16 v. djupströgödsel, 2,2 omg/år 0,22 0,08 0,14

text: Svin

text: Slaktsvin, 28,5-110 kg flytgödsel, 3 omg/år 11 1,9 9,1 Sugga, flytgödsel, 2,2 grisningar/år 36 6,3 30 Sugga, fastgödsel, 2,2 grisningar/år 21 6 15 Sugga, urin, 2,2 grisningar/år 15 4 11 Sinsuggor i suggnav 3 v, flytgödsel, 3,1 omg/år 22 3,6 18 Suggor i satellit inkl. smågris 3 v till 28,5 kg, flytgödsel, 3,26 omg/år 30 5 25

text: Nöt

text: Mjölkko 8 000 kg mjölk/år, flytgödsel 117 12 105 Mjölkko 8 000 kg mjölk/år, fastgödsel 71 17 54 Mjölkko 8 000 kg mjölk/år, urin 46 11 35 Mjölkko 10 000 kg mjölk/år, flytgödsel 139 14 125 Mjölkko 10 000 kg mjölk/år, fastgödsel 85 20 65 Mjölkko 10 000 kg mjölk/år, urin 54 13 41 Mjölkko 12 000 kg mjölk/år, flytgödsel 145 14 131 Kviga, stut 1-12 mån, flytgödsel 22 1,5 21 Tjur < 1 år, flytgödsel 34 2,3 32

text: Kg kväve per djurplats och år

text: Djurslag/gödselhantering utsöndring/ förluster stall/ kvar efter totalkväve lagring lagring Kviga, tjur och stut >1 år, flytgödsel 47 3,3 44 Diko, totalt 12 mån, djupströgödsel 69 30 39 Diko, totalt 12 mån, flytgödsel 63 4,3 59

text: Häst

text: Häst, 500 kg, tävling, fastgödsel 61 26 35 Häst, 500 kg, fritid, fastgödsel 48 20 28 Häst, ponny (300 kg), fastgödsel 33 14 19

text: Får

text: Får + 1,8 lamm, djupströgödsel 14 6,4 7,6

text: SJVFS 2010:55

text: Bilaga 10

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: , samt 19 b och 20 §§ Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: Schablonvärden för innehåll av lättillgängligt kväve i stallgödsel, kg per 10 ton gödsel

text: Gödseltyp Lättillgängligt kväve, kg per 10 ton gödsel Fastgödsel, nöt 10 Fastgödsel, svin 10 Fastgödsel, höns 70 Fastgödsel slaktkycklingar 100 Fastgödsel, häst 5 Djupströgödsel, nöt 5 Djupströgödsel, svin 5 Urin, nöt, täckt behållare 25 Urin, svin, täckt behållare 15 Flytgödsel, nöt, 9 % torrsubstanshalt 15 Flytgödsel, svin, 8 % torrsubstanshalt 30 Flytgödsel, svin, 6 % torrsubstanshalt 20

text: I tabellvärdet för slaktkycklinggödsel har även hänsyn tagits till att en del av urinsyran i gödseln omvandlas till lättillgängligt kväve. Det betyder att innehållet av lättillgängligt kväve som kommer grödorna tillgodo blir större i denna gödsel än vad en analys visar. I tabellvärdet för nötgödsel har även hänsyn tagits till att en del av det lättillgängliga kvävet i samband med omsättningen byggs in i det organiska substansen i marken. Det betyder att innehållet av lättillgängligt kväve som kommer grödorna tillgodo blir mindre i denna gödsel än vad en analys visar.

text: SJVFS 2010:55

text: Bilaga 11

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: samt 20 § Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:62

text: Olika grödors förfruktseffekt uttryckta som kväveefterverkan, kg kväve/ha.

text: Förfrukt Eftergröda Kväveefterverkan, kg N/ha Korn, höstsäd Höstvete 0 Vårsäd 0 Havre Höstvete 0 Vårvete 0 Gräsvall Höstvete 15 Vårsäd 15 Blandvall Höstvete 40 Vårsäd 40 Foderärter Höstvete 35 Vårsäd 25 Åkerbönor Höstvete 25 Vårsäd 25 Höstraps Höstvete 40 Våroljeväxter Höstvete 20 Vårsäd 20 Sockerbetor Höstvete 25 Vårsäd 20 Potatis Vårsäd 0 Höstsäd 0 Stubbträda Höstvete 20 Vårsäd 10 Utgångspunkten för värdena är att förfruktsvärdet av höstsäd och korn är satt till noll. Övriga förfrukters inverkan på eftergrödan är angiven som skillnad i förhållande till höstsäd och korn.

text: Förfruktseffekt uttryckta som kväveefterverkan i kg kväve/ha efter fånggrödor och mellangrödor samt gröngödslingsvallar

text: Grödtyp Kväveefterverkan, kg kväve/ha

text: Fånggrödor eller mellangrödor insådda i vår- eller höstsäd Höstplöjning Vårplöjning Rajgräs 0 0 Rödklöver 25 35 Vitklöver 30 35 Rödklöver och rajgräs i blandning 15 10 Tidig höstplöjning Sen höstplöjning Gröngödslingsvall och höstsådd eller vårplöjning och vårsådd Rödklöver, alsikeklöver 60 70 Rödklöver+gräs 40 50 Vitklöver 70 80

text: Vitklöver+gräs 50 60 Rajgräs 0 0

text: SJVFS 2010:55

text: Bilaga 12

text: Allmänna råd till

text: 2 kap. 3 § miljöbalken

text: SJVFS 2004:62

text: Långsiktig kväveverkan av stallgödsel efter minst 30 års djurhållning med angivet djurantal

text: Antal djurplatser/ha för att uppnå den långsiktiga kväveverkan i kg kväve per ha, som anges i kolumnen längst till vänster i tabellen Kg Mjölkko Kalv, Övriga Sugga i Slakt- Värp- Slakt- N/ha 1-6 mån nöt- produktion svin höns kyckling kreatur 4 0,2 1,1 0,5 0,7 2,7 40 80 8 0,4 2,3 1,1 1,3 5,3 80 160 12 0,6 3,4 1,6 2,0 8,0 120 240 16 0,8 4,6 2,1 2,7 10,7 160 320 20 1,0 5,7 2,7 3,3 13,3 200 400 24 1,2 6,8 3,2 4,0 16,0 240 480

text: SJVFS 2010:55


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2003:4) om avgifter för ansökningar om utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierade växter

text: Grundläggande bestämmelser om genetiskt modifierade organismer finns i

text: 13 kap.

text: miljöbalken

text: och i förordningen (

text: ) om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön.

type: stycke

type: paragraf

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om avgifter för ansökningar om utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierade växter. Bestämmelserna omfattar dock inte vattenlevande växter och skogsträd avsedda för virkesproduktion.

text: Definitioner

type: rubrik

text: De termer och begrepp som används i

text: 13 kap.

text: miljöbalken

text: och i förordningen (

text: ) om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön har samma betydelse i dessa föreskrifter.

text: Avgifter

text: Den som ansöker om tillstånd för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av genetiskt modifierade växter ska betala avgift med 580 kr per arbetstimme hos Jordbruksverket. Den totala avgiften för sådan ansökan får inte överstiga 700 000 kr.

text: SJVFS 2011: 26

text: Den som ansöker om förnyat tillstånd för sådan verksamhet ska betala avgift med 580 kr per arbetstimme. Den totala avgiften för sådan ansökan får inte överstiga 470 000 kr. (

text: SJVFS 2011:26

text: ) 4 a § Inspektion av ett odlingsfält, ett lager eller annan anläggning ska betalas av tillståndshavaren med 3 900 kr per besökstillfälle. Provtagning och analys i anslutning till inspektion ska betalas av tillståndshavaren enligt självkostnadsprincipen. (

text: SJVFS 2011:26

text: ) 5 § har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:26

text: ). 6 § Utredningar av utomstående experter debiteras enligt självkostnadsprincipen. 7 § Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket besluta att avgifterna enligt 4 och 4 a §§ ska sättas ned eller efterskänkas. (

text: SJVFS 2011:26

text: ) ----------- Denna författning träder i kraft den 17 januari 2003. ----------- Denna författning träder i kraft den 7 juli 2011.

text: MATS PERSSON

text: Heléne Ström (Regelenheten)

type: foreskrift


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2010:9) om obligatorisk övervakning avseende förekomst av TSE-sjukdom hos nötkreatur, får och get

text: Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om övervakning i form av provtagning och laboratorieanalys avseende förekomst av BSE (bovin spongiform encefalopati) hos nötkreatur och BSE, scrapie eller atypisk scrapie hos får och get som slaktas för att användas som livsmedel, eller som har dött eller avlivats, men som inte ska användas som livsmedel.

text: I

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001

text: om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ,

text: epizootilagen (1999:657)

text: och

text: epizootiförordningen (1999:659)

text: finns särskilda bestämmelser som gäller i de fall BSE och TSE (transmissibel spongiform encefalopati)-sjukdom misstänks eller påvisas.

text: Definitioner

text: I dessa föreskrifter avses med CDB: det centrala nötkreatursregistret som är placerat hos Jordbruksverket, husbehovsslakt: djurhållares slakt av egna djur till förbrukning i eget hushåll, nötkreatur: oxdjur (bovinae) av arterna nötkreatur (Bos taurus), bisonoxe (Bison bison) och vattenbuffel (Bubalus bubalus), provtagande anläggning: sådan anläggning, utom livsmedelsanläggning, där prov enligt förordning

text: (EG) nr 999/2001

text: uttas, såsom bearbetningsanläggning,

text: EUT L 161, 21.6.2011 s 29 (Celex 32011D0358) 2 EGT L 147, 31.5.2001, s. 1 (Celex 32001R0999).

text: hanteringsställe, uppsamlingscentral, förbränningsanläggning, obduktionsanläggning eller annan anläggning enligt särskilt beslut av Jordbruksverket.

text: Provtagning av djur som ska användas som livsmedel

text: Provtagning avseende förekomst av BSE, scrapie eller atypisk scrapie ska ske vid all slakt av nötkreatur, får eller getter i nedanstående grupper, och som ska användas som livsmedel. Detta gäller 1. alla nötkreatur som är äldre än 48 månader och som har sitt ursprung i Sverige eller något av de länder som anges i bilagan och som a) nödslaktats, eller b) slaktats enligt avsnitt II, kapitel III, punkt 5 i bilaga I till

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel med undantag av djur som inte uppvisar kliniska tecken på sjukdom och som slaktats som ett led i ett kontrollprogram eller i smittbekämpning.

text: 2. alla nötkreatur som är äldre än 24 månader och som har sitt ursprung i andra länder än de som anges i punkten 1 och som a) nödslaktas eller b) slaktas enligt avsnitt II, kapitel III, punkt 5 i bilaga I till förordning

text: (EG) nr 854/2004

text: 3. alla nötkreatur som är 72 månader eller äldre och som har sitt ursprung i Sverige eller något av de länder som anges i bilagan och som a) slaktas på normalt sätt för att användas som livsmedel, eller b) slaktas som ett led i ett kontrollprogram eller i smittbekämpning enligt avsnitt II, kapitel III, punkt 5 i bilaga I till förordning

text: (EG) nr 854/2004

text: och inte uppvisar kliniska tecken på sjukdom.

text: 4. alla nötkreatur som är äldre än 30 månader och som har sitt ursprung i andra länder än de som anges i punkten 3 och som a) slaktats på normalt sätt för att användas som livsmedel, eller b) slaktats som ett led i ett kontrollprogram eller i smittbekämpning enligt avsnitt II, kapitel III, punkt 5 i bilaga I till förordning

text: (EG) nr 854/2004

text: 5. får och getter, som kommer från besättningar där Jordbruksverket beslutat om utökad TSE-övervakning, och som är äldre än 18 månader eller som har tre eller fler permanenta framtänder som kommit fram genom tandköttet.

text: SJVFS 2011:29

text: 3 EUT L 139, 30.4.2004, s.206 (Celex 32004R0854).

text: Livsmedelsföretagare som driver ett slakteri ansvarar för att prov tas ut enligt 4 §. Provtagning får enligt

text: 4 § förordningen (2006:815)

text: om provtagning på djur, m.m. endast utföras av officiella veterinärer vid slakteri eller personer som har utsetts av Jordbruksverket.

text: Vid husbehovsslakt ansvarar djurägaren för att prov tas ut antingen genom att djurets huvud sänds till provtagande anläggning eller på annat sätt, för provtagning enligt 4 §. Öron och öronmärken får inte avlägsnas från huvudet. Provtagning ska ske snarast möjligt, och djurägaren ska vid anmälan för transport till provtagande anläggning meddela att TSE-prov ska tas ut.

text: Den som ansvarar för driften på slakteriet ska kontrollera att nötkreaturet, med det av djurhållaren uppgivna identifikationsnumret, finns registrerat i CDB samt att djurets födelsedatum finns registrerat. Om uppgifterna om ett nötkreatur saknas eller inte är korrekta i CDB ska djuret inte provtas. Alla delar av kroppen, inklusive huden, ska skickas till destruktion.

text: Dokumentation och provtagning ska ske enligt vad som anges i kapitel C i bilaga X till förordning

text: (EG) nr 999/2001

text: samt i övrigt enligt instruktioner från Jordbruksverket.

text: Provtagning av djur som har dött eller avlivats, och som inte ska användas som livsmedel

text: Provtagning avseende förekomst av BSE, scrapie eller atypisk scrapie ska ske på alla nötkreatur, får eller getter i nedanstående grupper, och som inte ska användas som livsmedel. Detta gäller 1. alla nötkreatur som är äldre än 48 månader, som har självdött eller avlivats, och som har sitt ursprung i Sverige eller något av de länder som anges i bilagan, men som inte har a) avlivats för destruering enligt

text: kommissionens förordning (EG) 716/96 av den 19 april 1996

text: om undantagsåtgärder till stöd för nötköttsmarknaden i Förenade 4 kungariket , eller b) avlivats till följd av bekämpning av en epizooti. 2. alla nötkreatur som är äldre än 24 månader och som har sitt ursprung i andra länder än de som nämns i punkten 1, men som inte har a) avlivats för destruering enligt

text: kommissionens förordning (EG) 716/96

text: , eller b) avlivats till följd av bekämpning av en epizooti. 3. alla får och getter, som är äldre än 18 månader eller som har tre eller fler permanenta framtänder, och som har självdött eller avlivats, men som inte har avlivats till följd av bekämpning av en epizooti.

text: Bestämmelserna i 9 § gäller inte för självdöda eller avlivade nötkreatur som har hållits av människa i de församlingar eller områden som anges i bilaga 2, Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2006:84

text: ) om befattning med animaliska biprodukter och införsel av andra produkter, utom livsmedel, som kan sprida

text: 4 EGT L99, 20.4.1996, s.14 (Celex 31996R0716).

text: smittsamma sjukdomar till djur och människor och som bortskaffas i dessa församlingar eller områden. Undantaget i första stycket gäller inte sådana djur som misstänks eller officiellt har bekräftats vara infekterade med TSE enligt

text: Den som driver en provtagande anläggning ansvarar för att prov tas ut enligt 9 §. Provtagning och transport av prov ska ske utan onödigt dröjsmål.

text: Laboratorieanalys

text: Den som ansvarar för driften på slakteriet ska se till att prov som tagits ut enligt dessa föreskrifter, utan onödigt dröjsmål, sänds för analys till ett laboratorium som Jordbruksverket anvisar att utföra analyser avseende BSE, scrapie eller atypisk scrapie på det aktuella djurslaget. Prov från nödslaktade djur får dock endast skickas för analys till Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA), som är nationellt referenslaboratorium enligt förordning

text: (EG) nr 999/2001

text: . Insändande av prover ska ske enligt särskilda anvisningar från det laboratorium som anlitas för analysen. Om ett prov som analyseras enligt första stycket är positivt avseende BSE, scrapie eller atypisk scrapie ska laboratoriet sända provet till SVA för vidare analys enligt särskilda instruktioner från SVA.

text: Den som ansvarar för driften på en provtagande anläggning ska se till att prov som tagits ut enligt dessa föreskrifter sänds för analys till det laboratorium som Jordbruksverket anvisar. Insändande av prover ska ske enligt särskilda anvisningar från Jordbruksverket.

text: Prover som uttagits enligt dessa föreskrifter ska analyseras genom ett s.k. snabbtest enligt kapitel C punkt 3 och 4 i bilaga X till förordning

text: (EG) nr 999/2001

text: Resultaten av de prov som analyserats ska, av laboratoriet som utför analysen, skickas till Jordbruksverket på sätt som anges av myndigheten.

text: Denna författning träder i kraft den 1 april 2010 då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2006:54

text: ) om obligatorisk övervakning avseende förekomst av TSE-sjukdom hos nötkreatur, får och get ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 1 juli 2011. MATS PERSSON Lena Hult (Enheten för idisslare och gris)

text: Bilaga

text: Förteckning över länder:

text: Belgien Cypern Danmark Estland Finland Frankrike Grekland Irland Italien Lettland Litauen Luxemburg Malta Nederländerna Portugal Polen Slovakien Slovenien Spanien Storbritannien samt Kanalöarna och Isle of Man. Tjeckien Tyskland Ungern Österrike

text: SJVFS 2011:29


title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2008:29) om diversifierings- och övergångsstöd till sockerproducenter

text: Denna författning kompletterar 1.

text: rådets förordning (EG) nr 320/2006 av den 20 februari 2006

text: om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen och om ändring av förordning

text: (EG) nr 1290/2005

text: om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken , 2.

text: kommissionens förordning (EG) nr 968/2006 av den 27 juni 2006

text: om fastställande av tillämpningsföreskrifter till

text: rådets förordning (EG) nr 320/2006

text: om inrättande av en tillfällig ordning för omstruktering av sockerindustrin i gemenskapen , 3. förordningen (

text: ) om diversifierings- och övergångsstöd till sockerproducenter.

text: EUT L 58, 28.2.2006, s. 42 (Celex 32006R0320). 2 EUT L 176, 30.6.2006, s. 32 (Celex 32006R0968).

text: Stödformer

text: Denna författning gäller följande former av stöd

text: Företagsstöd inom diversifieringsstödet

text: 1. Investeringsstöd för a) modernisering av jordbruksföretag, b) diversifiering till annan verksamhet än jordbruk, 2. Stöd för köp av externa tjänster för diversifiering till annan verksamhet än jordbruk, 3. Stöd för köp av kompetensutveckling

text: Projektstöd inom diversifieringsstödet

text: 4. Stöd för diversifiering till annan verksamhet än jordbruk, 5. Stöd för förnyelse och utveckling av bygden, 6. Stöd till samarbetsprojekt inom den gröna sektorn, 7. Stöd för att anordna kompetensutveckling, 8. Stöd för kompetens- och informationsinsatser för förberedelser och genomförande av lokal utvecklingsstrategi som gäller inom ett Leaderområde.

text: Företagsstöd inom övergångsstödet

text: 9. Investeringsstöd för a) modernisering av jordbruksföretag, b) diversifiering till annan verksamhet än jordbruk, c) förädlingsverksamhet.

text: Projektstöd inom övergångsstödet

text: 10. Stöd till samarbetsprojekt inom den gröna sektorn.

text: Särskilda villkor för företagsstöd och projektstöd finns i kapitel 2 och 3.

text: Definitioner

text: I denna författning används vissa termer med följande definitioner.

text: Direkt kostnad: Kostnad som direkt och i sin helhet hör till en insats.

text: Den gröna sektorn: Sektor som omfattar jordbruks-, trädgårds-, och skogsbruksnäringen, inklusive förädling av produkter från dessa.

text: Eget arbete: Som eget arbete räknas arbete som utförs av stödmottagaren, dennes make eller maka, registrerad partner eller sambo, förälder, syskon eller barn. Om personen äger hela eller delar av ett företag eller är anställd vid företaget som anlitas för att genomföra insatsen räknas arbetet inte som eget arbete om företaget är en juridisk person. Som eget arbete räknas också arbete som utförs av anställda vid sökandens företag, såvida inte anställningen enbart hänför sig till insatsen.

text: Ekonomisk bärkraft: Företagets långsiktiga möjligheter att uppnå ett positivt ekonomiskt resultat.

text: Ersättningsinvestering: Utbyte av en anläggning, utrustning eller gröda mot liknande som i huvudsak har samma funktion, prestanda och egenskap. Med ersättningsinvestering avses inte material för restaurering av kulturbyggnader.

text: Indirekt kostnad: Kostnad som inte direkt och i sin helhet kan hänföras till en insats men som är väsentlig för insatsens genomförande.

text: Insats: Ett projekt, avtal, arrangemang eller annan verksamhet som enligt definitionen i artikel 2 e i rådets förordnig

text: (EG) nr 1698/2005

text: valts ut enligt de kriterier som fastställts för Landsbygdsprogrammet för Sverige år 2007 – 2013, och som genomförs av en eller flera stödmottagare på ett sätt som bidrar till att målen för diversifierings- och övergångsstöden kan uppnås.

text: Kontrakteringsrätt: Rätt enligt avtal med Danisco Sugar AB att leverera sockerbetor till det minipris som garanterades genom

text: rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006

text: om den gemensamma organisationen av marknaden för socker . Kontrakteringsrätt är i denna föreskrift synonymt med leveransavtal enligt

text: artikel 3.6 i rådets förordning (EG) nr 320/2006

text: LAG: Lokal utvecklingsgrupp som definieras i

text: 1 kap. 4 § förordningen (2007:481)

text: om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder.

text: Mobil anläggning: Anläggning som är avsedd för att flyttas.

text: Omstrukturering: Den frivilliga neddragning av medlemsstaternas sockerkvot som sker i enlighet med rådets förordning (EG) nr 6 320/2006 .

text: Regleringsår: Regleringsåret 2005/2006 avser den period som började den 1 juli 2005 och slutade den 30 juni 2006. Regleringsåret 2007/2008 avser den period som började den 1 oktober 2007 och slutade den 30 september 2008.

text: EUT L 277, 21.10.2005, s. 1 (Celex 32005R1698). 4 EUT L 58, 28.2.2006, s. 42 (Celex 32006R0320). 5 EUT L 58, 28.2.2006, s. 42 (Celex 32006R0320). 6 EUT L 58, 28.2.2006, s. 42 (Celex 32006R0320).

text: Sockerproducent: Sockerbetsodlare som hade kontrakteringsrätt med Danisco Sugar AB vid de regleringsår som krävs för att erhålla diversifierings- och övergångsstöd. För att beviljas medel från Sveriges omstruktureringsprogram för sockersektorn 2006/07 ska de sockerbetsodlare som ansöker om stöd ha haft kontrakteringsrätt med Danisco Sugar AB vid utgången av den 20 mars 2006 för leverans av sockerbetor under regleringsåret 2005/2006. För att beviljas medel från Sveriges omstruktureringsprogram för sockersektorn 2008/09 ska de sockerbetsodlare som ansöker om stöd ha haft kontrakteringsrätt med Danisco Sugar AB vid utgången av den 1 september 2007 för leverans av sockerbetor under regleringsåret 2007/2008.

text: Stödbelopp: Summan av stöd från den tillfälliga fonden för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen inom Europeiska garantifonden för jordbruket. (

text: SJVFS 2011:3

text: Ansökan om stöd och ansökan om utbetalning

text: Bestämmelser om hur ansökan om stöd och ansökan om utbetalning ska göras finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2009:90

text: ) om ansökan om vissa jordbrukarstöd och landsbygdsstöd. (

text: SJVFS 2011:3

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:3

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:3

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:3

text: En ansökan som lämnats på blanketten för företagsstöd eller projektstöd ska anses inkommen inom diversifierings- och övergångsstödet till sockerproducenter om den sökande och åtgärden uppfyller kraven för diversifierings- och övergångsstödet till sockerproducenter och om den sökande medger att ansökan ska avse företagsstöd eller projektstöd inom diversifierings- och övergångsstödet till sockerproducenter. (

text: SJVFS 2011:3

text: Utökad tillämpning

text: Bestämmelserna får tillämpas även på ansökningar om företags- och projektstöd som lämnats på blanketterna Ansökan – företagsstöd (LBS 11:1) och Ansökan - projektstöd (LBS 12:2) om 1. sökanden och åtgärden uppfyller kraven för stöd i denna författning samt de EG-regelverk och den författning som anges i 1 kap 1 §, 2. ansökan har lämnats in mellan den 1 januari 2007 och den 5 juni 2008, 3. inget stöd betalats ut i ärendet, och 4. sökanden medger detta.

text: Så betalas stödet ut

text: Om stödet betalas ut vid flera tillfällen ska den sista utbetalningen omfatta minst 10 procent av det totala stödbeloppet. Detta gäller inte stöd för att anordna kompetensutveckling. (

text: SJVFS 2011:3

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:3

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:3

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:3

text: Klardatum

text: Ett klardatum får inte fastställas med datum efter den 30 september 2011. Aktiviteter eller insatser som sker efter den 30 september 2011 berättigar inte till stöd. Endast betalningar av kostnader för de aktiviteter och insatser som genomförts till och med 30 september 2011 får ske efter detta datum. (

text: SJVFS 2011:3

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:3

text: När en kostnad eller aktivitet inte ger rätt till stöd

text: Stöd får inte lämnas för en kostnad som sökanden har betalat eller börjat betala innan en ansökan om stöd kommit in till länsstyrelsen. För stöd för köp av kompetensutveckling och för projektstöd gäller dessutom att en aktivitet inte får vara påbörjad innan ansökan kommit in till länsstyrelsen. (

text: SJVFS 2011:3

text: Kostnad som inte ger rätt till stöd

text: Stöd lämnas inte för kostnader som avser 1. mervärdesskatt i de fall stödmottagaren är skattskyldig för mervärdesskatt, 2. skuldräntor och 3. inköp av mark. (

text: SJVFS 2011:3

text: Tillstånd för investeringen krävs

text: För att få stöd ska sökanden ha de tillstånd och godkännanden som krävs för investeringen.

text: Om en investering inte uppfyller villkoret i 17 § vid ansökan om slututbetalning, ska utbetalningen hållas inne tills villkoret uppfylls. Uppfylls inte villkoret inom den tidsperiod som länsstyrelsen bestämmer ska ansökan om slututbetalning avslås. (

text: SJVFS 2011:3

text: Undantag

text: Om det finns särskilda skäl, får Jordbruksverket besluta om undantag från bestämmelserna i denna författning. (

text: SJVFS 2011:3

text: 2 KAP. SÄRSKILDA VILLKOR FÖR FÖRETAGSSTÖD INOM DIVERSIFIERINGS- OCH ÖVERGÅNGSSTÖDET

text: Krav för att få företagsstöd

text: En grundförutsättning för att få företagsstöd är att företaget genom en affärsplan kan visa att det blir ekonomisk bärkraftigt när insatsen har uppnått full effekt. Detta krav gäller dock inte för köp av extern tjänst för att upprätta en affärsplan eller köp av kompetensutveckling för att kunna upprätta en affärsplan. (

text: SJVFS 2011:3

text: Endast den som är sockerproducent enligt definitionen i 1 kap. 4 § kan få företagsstöd inom diversifieringsstödet. För att få företagsstöd inom övergångsstödet krävs att den sökande är sockerproducent enligt definitionen i 1 kap. 4 § och har upphört med sockerproduktion. (

text: SJVFS 2011:3

text: Investeringsstöd

text: Investeringsstöd får lämnas för kostnader som avser 1. uppförande, inköp eller anpassning av byggnader och andra fasta anläggningar, 2. inköp av mobila anläggningar för investeringar i modernisering av jordbruksföretag och i förädlingsverksamhet, 3. inköp av maskiner och annan utrustning inklusive mjukvara till datorer, 4. konsult- och kringkostnader som har en tydlig koppling till kostnader enligt punkterna 1-3 och är nödvändiga för att insatsen ska kunna genomföras.

text: SJVFS 2011:3

text: Stöd får lämnas till små och medelstora företag för inköp av begagnad utrustning om följande villkor är uppfyllda: 1. utrustningen har inte förvärvats med stöd från offentliga medel under de senaste sju åren från inköpsdatum, 2. priset för den begagnade utrustningen överstiger inte marknadsvärdet och är lägre än kostnaden för motsvarande ny utrustning, och 3. utrustningen har de tekniska egenskaper som behövs för insatsen. Stödmottagaren ska intyga att villkoren är uppfyllda. (

text: SJVFS 2011:3

text: Investeringsstöd får inte lämnas för 1. ersättningsinvesteringar, 2. leasingköp, 3. stödmottagarens eget material, 4. eget arbete,

text: 5. kostnader som är kopplade till stödmottagarens privata boende eller till uppförande eller upprustning av byggnader avsedda för annans permanent boende, 6. inköp av byggnader som har förvärvats med stöd från offentliga medel under de senaste 10 åren, 7. inköp av djur, 8. särskild avgift vid förprövning av djurstallar, och 9. ettåriga växter och plantering av dessa. (

text: SJVFS 2011:3

text: Stöd för köp av externa tjänster

text: Stöd får lämnas för direkta kostnader som avser inköp av tjänster för att utveckla företagets verksamhet.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:3

text: Stöd för köp av kompetensutveckling

text: Stöd får lämnas för 1. deltagaravgifter, 2. kurslitteratur, 3. reskostnad, 4. övernattningskostnad. (

text: SJVFS 2011:3

text: Stöd får inte lämnas för 1. egen nedlagd tid, 2. kostnader för den del av aktiviteten som anordnaren har beviljats stöd för, 3. förtäring. (

text: SJVFS 2011:3

text: 3 KAP. SÄRSKILDA VILLKOR FÖR PROJEKTSTÖD INOM DIVERSIFIERINGS- OCH ÖVERGÅNGSSTÖDET

text: Krav för att få projektstöd

text: Projektstöd får lämnas till kostnader som avser projektet. Särskilda bestämmelser för vissa åtgärder finns i 4, 7 och 9 §§. För investeringar som avser projektet får stöd lämnas för kostnader enligt 2 kap. 3 §. Detta gäller om inte annat följer av 5, 6, 8 och 10 §§. Stöd får lämnas för indirekta kostnader. (

text: SJVFS 2011:3

text: För att få projektstöd enligt 4 § inom diversifieringsstödet ska minst en av de samarbetande aktörerna i projektet vara sockerproducent enligt definitionen i 1 kap. 4 §. För att få projektstöd enligt 4 § inom övergångsstödet ska minst en av de samarbetande aktörerna i projektet vara sockerproducent enligt definitionen i 1 kap. 4 § och att den samarbetande sockerproducenten har upphört med sockerproduktion.

text: SJVFS 2011:3

text: Projektstöd får inte lämnas för 1. leasingköp, 2. ersättningsinvesteringar, 3. kostnader för gåvor som överstiger belopp enligt Skatteverkets allmänna råd om avdrag för utgifter för representation, 4. kostnad för måltider som överstiger belopp enligt Skatteverkets allmänna råd om avdrag för utgifter för representation. Denna begränsning gäller inte vid anordning av konferenser eller i projekt där maten har en central roll, 5. kostnader kopplade till stödmottagarens privat boende eller till uppförande eller utrustning av byggnader avsedda för annans permanent boende, 6. kostnader för alkoholhaltiga drycker som är starkare än lättöl, 7. inköp av djur, 8. ettåriga växter och plantering av dessa, 9. inköp av byggnader som har förvärvats med stöd från offentliga medel under de senaste 10 åren. Detta gäller om inte annat följer av 5, 6, 8 och 10 §§. (

text: SJVFS 2011:3

text: Stöd till samarbetsprojekt inom den gröna sektorn

text: Stöd får lämnas för ett samarbetsprojekts direkta kostnader.

text: Stöd får, utöver vad som följer av 3 §, inte lämnas för 1. stödmottagarens eget material, 2. eget arbete.

text: Stöd får inte lämnas för investeringar i samarbetsprojekt inom diversifieringsstöd till sockerproducenter. (

text: SJVFS 2011:3

text: Stöd för att anordna kompetensutveckling

text: Stöd får lämnas för kostnader för att anordna kompetensutveckling.

text: Stöd får, utöver vad som följer av 3 §, inte lämnas för 1. kostnader för den tid som deltagare avsätter för en aktivitet, 2. kostnader som täcks av deltagaravgifter, 3. investeringar.

text: Stöd för kompetens- och informationsinsatser för förberedelse och genomförande av lokal utvecklingsstrategi som gäller inom ett Leaderområde

text: Stöd får lämnas för kompetens- och informationsinsatser som avser 1. studier om de lokala områden där det kan komma att bildas eller redan finns en LAG, 2. åtgärder för att sprida information om området och om den lokala utvecklings-strategin, 3. utbildning för personal som utarbetar och genomför en lokal utvecklingsstrategi, 4. PR-arrangemang och information.

text: Stöd får utöver vad som följer av 3 §, inte lämnas för investeringar. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 5 juni 2008. ------------------------- Denna författning träder i kraft den 10 mars 2011 och ska även gälla för ärenden som inte slututbetalats vid tidpunkten för författningens ikraftträdande.

text: MATS PERSSON

text: Maud Henriksson (Landsbygdsutvecklingsenheten)

text: SJVFS 2008:29