text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet bildteori finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Bildteori

text: Ämnet bildteori behandlar hur bilder förstås och kommuniceras och i vilka medier och sammanhang det sker. I ämnet behandlas teorier om visuell kommunikation, hur bilder konstrueras och produceras samt hur den visuella kulturen tar sig uttryck i form av ett ökande flöde av bilder i olika medier. Ämnet behandlar även teorier om bilden som språk.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet bildteori ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om bilder som språk och om bildkommunikation. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om konstbegreppet och konstbilden, populärkulturens bilduttryck och andra kategorier av bilder samt hur bilden i sitt sammanhang uppfattas av betraktaren. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om bildspråklig teori, färdigheter i att se och möta bilder samt möjlighet att själv uttrycka sig i bilder. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att använda visuella teorier och utveckla kunskaper om visuella miljöer, design och formgivning i relation till individen och gruppen. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förståelse av hur synen på konst, konsthantverk och design utvecklats. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla färdigheter i att använda begrepp inom bildteoretiska områden som visuell kultur, design, konst och formgivning. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla kunskaper om estetiska lärprocesser. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hur bilder ses utifrån skilda aspekter som genus och etik. Bilden ska ses i ett mångkulturellt och globalt sammanhang och i ett historiskt perspektiv för att eleverna ska ges möjlighet att förstå utvecklingen av och framtiden för bildteorier. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om den konstvetenskapliga traditionen och delar av konsthistorien. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att föra loggbok över och diskutera den konstnärliga arbetsprocessen samt designprocesser och formgivningsprocesser.

text: Undervisningen i ämnet bildteori ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Kunskaper om kommunikationsprocesser och om teorier om bildkommunikation. 2. Kunskaper om konstteori och konstvetenskap. 3. Kunskaper om den visuella kulturen och om perception. 4. Förmåga att analysera och tolka bilder samt att värdera egna och andras bildanalyser. 5. Kunskaper om hur bilder kommunicerar ur olika aspekter och hur bilder fungerar i sitt sammanhang.

text: Kurser i ämnet

text: Bildteori, 100 poäng.

text: Bildteori, 100 poäng

text: Kurskod: BIDBIT0

text: Kursen bildteori omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 1 och 3–6.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Kommunikationsprocesser och teorier om bildkommunikation. – Konstteori och konstvetenskap. – Visuell kultur och perceptionsteori. Färglära och färgteori, till exempel färgperception och färgsystem. Formlära. – Bildanalysmodeller och bildtolkningsmodeller samt analys av konstbilder och massbilder. – Bilden ur olika aspekter, till exempel historiska och nutida aspekter samt genus-, etnicitets-, klass- och åldersaspekter. – Bildproduktion och bildanvändande i olika sammanhang. – Bilden som text, bildsemiotik och bilden i relation till annan text. – Bildens roll i kultur och samhälle samt för individen.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för en kommunikationsprocess och de bakomliggande teorierna. Eleven redogör också översiktligt för en konstteori. Dessutom redogör eleven översiktligt för färglära och formlära. Eleven genomför enkla bildanalyser och bildtolkningar. I analysen och tolkningen redogör eleven översiktligt för hur bilden kommunicerar ur olika aspekter. Eleven redogör också översiktligt för hur bildens betydelser påverkas av dess sammanhang och hur betydelserna förändras beroende på vem som ser bilden, var den syns och vad som avbildas. Dessutom diskuterar eleven översiktligt bildens konstnärliga kvalitet. Eleven värderar andras bildanalyser med enkla omdömen. Eleven redogör översiktligt för bildens betydelse i samhället och för individen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för en kommunikationsprocess och de bakomliggande teorierna. Eleven redogör också utförligt för en konstteori och för samband med konsthistoria. Dessutom redogör eleven utförligt för färglära och formlära samt ger exempel på hur form och komposition skapar betydelser. Eleven genomför bildanalyser och bildtolkningar samt redogör utförligt för skillnader och likheter mellan olika analysmodeller. I analysen och tolkningen redogör eleven utförligt för bildsemiotik och för hur bilden kommunicerar ur olika aspekter. Eleven redogör också utförligt för hur bildens betydelser påverkas av dess sammanhang och hur betydelserna förändras beroende på vem som ser bilden, var den syns och vad som avbildas. Dessutom diskuterar eleven utförligt bildens konstnärliga kvalitet. Eleven värderar egnas och andras bildanalyser med nyanserade omdömen. Eleven redogör utförligt för bildens betydelse och påverkan i samhället, i kulturpolitik och för individen.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för en kommunikationsprocess och de bakomliggande teorierna. Eleven redogör också utförligt och nyanserat för en konstteori och för samband med konsthistoria. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för färglära och formlära samt ger exempel

text: på hur form och komposition skapar betydelser och diskuterar det

text: använder, granskar kritiskt, och redogör utförligt och nyanserat för

text: skillnader och likheter mellan, olika analysmodeller. I analysen och tolkningen redogör eleven utförligt och nyanserat för bildsemiotik, använder det som verktyg och redogör för hur bilden kommunicerar ur olika aspekter. Eleven redogör också utförligt och nyanserat för hur bildens betydelser påverkas av dess sammanhang och hur betydelserna förändras beroende på vem som ser bilden, var den syns och vad som avbildas samt hur detta påverkar det egna sättet att se på bilden. Dessutom diskuterar eleven utförligt och nyanserat bildens konstnärliga kvalitet. Eleven värderar egnas och andras bildanalyser med nyanserade omdömen samt ger förslag på alternativa sätt att analysera bilden. Eleven redogör utförligt och nyanserat för bildens betydelse och påverkan i samhället, i kulturpolitik och för individen.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet bildteori i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet bildteori finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Bildteori

text: Ämnets syfte

text: 1. Kunskaper om kommunikationsprocesser och om teorier om bildkommunikation. 2. Kunskaper om konstteori och konstvetenskap. 3. Kunskaper om den visuella kulturen och om perception. 4. Förmåga att analysera och tolka bilder samt att värdera egna och andras 2 bildanalyser.

text: 5. Kunskaper om hur bilder kommunicerar ur olika aspekter och hur bilder fungerar i sitt sammanhang. 6. Förmåga att se och behandla bilden som text och se hur bilder samverkar med annan text samt kunskaper om bildsemiotik. 7. Förståelse av bildens roll i kultur och samhälle samt för individen.

text: Kurser i ämnet

text: Bildteori, 100 poäng.

text: Bildteori, 100 poäng

text: Kurskod: BIDBIT0

text: Centralt innehåll

text: • Kommunikationsprocesser och teorier om bildkommunikation. • Konstteori och konstvetenskap. • Visuell kultur och perceptionsteori. Färglära och färgteori, till exempel färgperception och färgsystem. Formlära. • Bildanalysmodeller och bildtolkningsmodeller samt analys av konstbilder och massbilder. • Bilden ur olika aspekter, till exempel historiska och nutida aspekter samt genus-, etnicitets-, klass- och åldersaspekter. • Bildproduktion och bildanvändande i olika sammanhang. • Bilden som text, bildsemiotik och bilden i relation till annan text. • Bildens roll i kultur och samhälle samt för individen.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: samt ger exempel på hur form och komposition skapar betydelser och

text: diskuterar det utförligt utifrån bildteoretiska begrepp. Eleven genomför komplexa bildanalyser och bildtolkningar samt

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

type: stycke

type: paragraf

text: Ämnesplanen för ämnet cirkus finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

type: rubrik

text: Bilaga

text: Cirkus

text: Cirkuskonsten innefattar olika discipliner som kommunicerar med varandra. Ett exempel är akrobatik som handlar om det fysiska uttrycket av vad som kan åstadkommas med kroppen för att skapa nya rörelseuttryck.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet cirkus ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om cirkusen som konstart och dess olika genrer. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att uttrycka sig inom en eller flera av cirkusens discipliner, till exempel clown, jonglering, lindans eller luftakrobatik. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar vana att arbeta i en scenisk produktion och möta publik. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förståelse av hur cirkusens uttryck och formspråk kan nyanseras och varieras utifrån olika konstnärliga idéer. Utforskande och reflekterande arbetsmetoder är väsentliga i ämnet. Eleverna ska därför ges möjlighet att delta i arbete med cirkusnummer samt utforma och skapa egna cirkusnummer. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att samarbeta, interagera med andra och vara lyhörda inför olika sätt att förhålla sig till konstnärliga processer. Eleverna ska också ges möjlighet att delta i, driva, leda och utveckla konstnärliga projekt och olika former av sceniska presentationer. Undervisningen ska behandla arbetsmiljö och ergonomi samt innefatta praktiskt arbete där eleverna ges möjlighet att bygga upp den fysiska beredskap som krävs för att undvika skador. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om anatomi, träningsgrunder och förebyggande träning.

text: Undervisningen i ämnet cirkus ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att skapa eget material och förmåga att skapa ett personligt uttryck. 2. Förmåga att utföra olika akrobatiska övningar och förmåga att bedöma och hantera risker. 3. Förmåga att samarbeta tillitsfullt och förtroendeskapande i träning och nummerarbete. 4. Förmåga att improvisera och utforska okända uttryck inom ett eller flera cirkusområden. 5. Kunskaper om säkerhet, materialomsorg, rekvisita, mask och kostym. 6. Kunskaper om cirkusdisciplinernas begrepp och historia. 7. Kunskaper om olika uttrycksmöjligheter inom olika cirkusdiscipliner. 8. Kunskaper om anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse samt förståelse av vikten av förebyggande träning och uppvärmning.

text: Kurser i ämnet

text: Akrobatik, 100 poäng, som kan läsas flera gånger med olika innehåll. Cirkus 1, 100 poäng, som kan läsas flera gånger med olika innehåll. Cirkus 2, 100 poäng, som bygger på kursen cirkus 1. Kursen kan läsas flera gånger med olika innehåll.

text: Akrobatik, 100 poäng

text: Kurskod: CIRAKR00S

text: Kursen akrobatik omfattar punkterna 1–8 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på kunskaper om säkerhet och materialomsorg samt punkterna 2–3 och 8. I kursen behandlas fördjupade kunskaper inom vald eller valda akrobatiska discipliner.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Nummerarbete samt hur man planerar och bygger upp cirkusakter med akrobatiska moment. – Balansträning. – Träning i grundläggande akrobatik. – Träning i en eller flera akrobatiska discipliner, till exempel golvakrobatik, luftakrobatik, trampolin eller parakrobatik. – Samarbete och kommunikation i träning och utförande. Tillitsövningar. – Utforskande av nya rörelseuttryck med den egna kroppen. – Experiment och improvisation. – Säkerhetsfrågor och säkerhetsåtgärder, systematiskt arbete med att förhindra olyckor. – Materialkunskap och materialomsorg. – Rekvisita, mask och kostym. – Begrepp inom de olika cirkusdisciplinerna. – Orientering i akrobatik- och cirkushistoria. – Användning av olika uttryck, till exempel komik i akrobatiska akter. – Träning av styrka och smidighet. – Skadeförebyggande övningar och uppvärmningsövningar. – Anatomi och träningslära.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven skapar och framför i samråd med handledare en egen cirkusakt innehållande något akrobatiskt moment. Eleven utför någon akrobatisk övning samt gör med viss säkerhet enkla och nödvändiga riskbedömningar och anpassar i samråd med handledare sitt agerande efter dessa. Eleven samarbetar på ett säkert sätt med andra vid utförandet av akrobatiska övningar eller akter. Vid utförandet och skapandet av akrobatiska akter prövar eleven alternativa lösningar och idéer.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven skapar och framför efter samråd med handledare en egen cirkusakt innehållande några akrobatiska moment. Akten utförs med viss lätthet och ett personligt uttryck. Eleven utför några akrobatiska övningar samt gör med viss säkerhet nödvändiga riskbedömningar och anpassar efter samråd med handledare sitt agerande efter dessa. Eleven samarbetar på ett säkert sätt med andra vid utförandet och skapandet av akrobatiska övningar och akter. I samarbetet visar eleven tillit till andras förmågor. Vid utförandet och skapandet av akrobatiska akter prövar eleven alternativa lösningar och idéer samt prövar gränserna för den egna förmågan. Eleven redogör utförligt för säkerhetsaspekter på akrobatiska akter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven utförligt användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym samt redogör utförligt för grundläggande akrobatik- och cirkushistoria. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med viss säkerhet cirkusdisciplinernas begrepp. Eleven diskuterar akrobatnummer, ger välgrundade förslag till olika uttryckmöjligheter och visar med viss säkerhet möjliga utföranden. Eleven utför fysiska övningar för att utveckla styrka och smidighet samt förebygga skador. Eleven skapar och anpassar också efter samråd med handledare övningar och träningsmetoder för att förebygga skador. Dessutom redogör eleven utförligt för anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: ett förtroendeingivande och trygghetsskapande sätt. Vid utförandet och skapandet av akrobatiska akter använder eleven improvisation, prövar alternativa lösningar och idéer samt prövar gränserna för den egna förmågan. Eleven redogör utförligt och nyanserat för säkerhetsaspekter på akrobatiska akter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym samt redogör utförligt och nyanserat för grundläggande akrobatikoch cirkushistoria. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med säkerhet cirkusdisciplinernas begrepp. Eleven diskuterar akrobatnummer, ger välgrundade och nyanserade förslag till olika uttrycksmöjligheter som förbättrar utförandet samt visar med säkerhet möjliga utföranden. Eleven utför fysiska övningar för att utveckla styrka och smidighet samt förebygga skador. Eleven skapar och anpassar också efter samråd med handledare övningar och träningsmetoder för att förebygga skador. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Cirkus 1, 100 poäng

text: Kurskod: CIRCIR01S

text: Kursen cirkus 1 omfattar punkterna 1–8 under rubriken Ämnets syfte. I kursen behandlas grundläggande färdigheter inom valda cirkusdiscipliner.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Grundläggande nummerarbete samt hur man planerar, bygger upp och framför enkla cirkusakter. – Grundläggande träning i olika cirkusdiscipliner, till exempel akrobatik, jonglering, lindans, trampolin, språngbräda och clown. – Balansträning. – Kollektivt arbete med enkla cirkusakter. Tillitsövningar.

text: – Experiment och improvisation. – Säkerhetsfrågor och säkerhetsåtgärder, systematiskt arbete med att förhindra olyckor. – Materialomsorg. – Grundläggande inom cirkusens olika uttrycksmedel, till exempel musik, ljus, rekvisita, mask och kostym. – Begrepp som används för att organisera arbetet inom de olika cirkusdisciplinerna. – Grundläggande cirkushistoria. – Skapande och användning av olika uttryck och gestaltar karaktärer i cirkusakter. – Skadeförebyggande övningar och uppvärmningsövningar. – Anatomi och träningslära.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven skapar och framför i samråd med handledare någon enkel cirkusakt. Eleven utför med viss säkerhet grundläggande övningar inom en eller flera cirusdiscipliner. Eleven samarbetar på ett säkert sätt med andra vid utförandet av någon cirkusakt. Vid utförandet och skapandet av cirkusakter prövar eleven alternativa lösningar och idéer. Eleven redogör översiktligt för säkerhetsaspekter på cirkusakter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven översiktligt användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym samt redogör översiktligt för cirkusens historia. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med viss säkerhet cirkusdisciplinernas begrepp. Eleven diskuterar cirkusnummer, ger enkla förslag till olika uttrycksmöjligheter och visar med viss säkerhet möjliga gestaltningar av karaktärer. Eleven utför fysiska övningar för att förebygga skador. Eleven skapar och anpassar också i samråd med handledare övningar och träningsmetoder för att förebygga skador. Dessutom redogör eleven översiktligt för anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven skapar och framför efter samråd med handledare några enkla cirkusakter. Eleven utför med viss säkerhet grundläggande övningar inom en eller flera cikusdiscipliner. Eleven samarbetar på ett säkert sätt med andra vid utförandet av några cirkusakter. Vid utförandet och skapandet av cirkusakter prövar eleven alternativa lösningar och idéer samt prövar gränserna för den egna förmågan.

text: Eleven redogör utförligt för säkerhetsaspekter på cirkusakter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven utförligt användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym samt redogör utförligt för cirkusens historia. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med viss säkerhet cirkusdisciplinernas begrepp. Eleven diskuterar cirkusnummer, ger välgrundade förslag till olika uttrycksmöjligheter och visar med viss säkerhet möjliga gestaltningar av karaktärer. Eleven utför fysiska övningar för att utveckla styrka och smidighet samt förebygga skador. Eleven skapar och anpassar också efter samråd med handledare övningar och träningsmetoder för att förebygga skador. Dessutom redogör eleven utförligt för anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven skapar och framför efter samråd med handledare flera enkla cirkusakter. Eleven utför med säkerhet grundläggande övningar inom en eller flera cirkusdiscipliner. Eleven samarbetar på ett säkert sätt med andra vid utförandet av flera cirkusakter. I samarbetet agerar eleven både ledande och följande. Vid utförandet och skapandet av cirkusakter använder eleven improvisation, prövar alternativa lösningar och idéer samt prövar gränserna för den egna förmågan. Eleven redogör utförligt och nyanserat för säkerhetsaspekter på cirkusakter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym samt redogör utförligt och nyanserat för cirkusens historia. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med säkerhet cirkusdisciplinernas begrepp. Eleven diskuterar cirkusnummer, ger välgrundade och nyanserade förslag till olika uttrycksmöjligheter och visar med säkerhet möjliga gestaltningar av karaktärer. Eleven utför fysiska övningar för att utveckla styrka och smidighet samt förebygga skador. Eleven skapar och anpassar också efter samråd med handledare övningar och träningsmetoder för att förebygga skador. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: CIRCIR02S

text: Kursen cirkus 2 omfattar punkterna 1–5 och 7–8 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 1 och 4. I kursen behandlas fördjupade färdigheter inom vald eller valda cirkusdiscipliner.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Nummerarbete och komposition samt hur man planerar och bygger upp cirkusakter. – Framförande av cirkusakter inför publik. – Fördjupad träning i en eller flera cirkusdiscipliner, till exempel akrobatik, jonglering, lindans och clown. – Balansträning. – Kollektivt arbete med cirkusakter och samverkan mellan olika cirkusdiscipliner. – Personligt uttryck vid utförande av cirkusnummer. – Experiment och improvisation. – Säkerhetsfrågor och säkerhetsåtgärder, systematiskt arbete med att förhindra olyckor. – Materialomsorg. – Rekvisita, mask och kostym. – Användning av olika uttryck och hur man gestaltar karaktärer i cirkusakter. – Skadeförebyggande övningar och uppvärmningsövningar. – Anatomi och träningslära.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven skapar och framför i samråd med handledare någon större cirkusakt. Vid utförandet samarbetar eleven på ett säkert sätt med andra. Vid utförandet och skapandet av cirkusakter prövar eleven även alternativa lösningar och idéer samt prövar att använda något traditionellt uttryck på ett nytt sätt inom någon särskild cirkusdisciplin. Eleven redogör översiktligt för säkerhetsaspekter på cirkusakter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven översiktligt användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym. Eleven diskuterar nummer inom någon cirkusdisciplin, ger enkla förslag till olika uttrycksmöjligheter och visar med viss säkerhet möjliga gestaltningar av karaktärer. Eleven utför fysiska övningar för att förebygga skador. Eleven skapar och anpassar också i samråd med handledare övningar och träningsmetoder för att förebygga skador. Dessutom redogör eleven översiktligt för anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven skapar och framför efter samråd med handledare några större cirkusakter. Vid utförandet samarbetar eleven på ett säkert sätt med andra. Vid utförandet och skapandet av cirkusakter har eleven även ett personligt uttryck, prövar alternativa lösningar och idéer samt prövar att använda några traditionella uttryck på ett nytt sätt inom några särskilda cirkusdiscipliner. Eleven redogör utförligt för säkerhetsaspekter på cirkusakter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven utförligt användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym. Eleven diskuterar nummer inom några cirkusdiscipliner, ger välgrundade förslag till olika uttrycksformer och visar med viss säkerhet möjliga gestaltningar av karaktärer. Eleven utför fysiska övningar för att utveckla styrka och smidighet samt förebygga skador. Eleven skapar och anpassar också efter samråd med handledare övningar och träningsmetoder för att förebygga skador. Dessutom redogör eleven utförligt för anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven skapar och framför efter samråd med handledare flera större cirkusakter. Vid utförandet samarbetar eleven på ett säkert sätt med andra. I samarbetet agerar eleven både ledande och följande. Vid utförandet och skapandet av cirkusakter har eleven även ett personligt uttryck, improviserar, prövar alternativa lösningar och idéer samt prövar att använda några traditionella uttryck på ett nytt sätt inom flera särskilda cirkusdiscipliner. Eleven redogör utförligt och nyanserat för säkerhetsaspekter på cirkusakter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym. Eleven diskuterar nummer inom flera cirkusdiscipliner, ger välgrundade och nyanserade förslag till olika uttryckssätt och visar med säkerhet möjliga gestaltningar av karaktärer.

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet cirkus i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: Ämnesplanen för ämnet cirkus finns i bilagan till dessa föreskrifter. Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Cirkus

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet cirkus ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om cirkusen som konstart och dess olika genrer. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla förmåga att uttrycka sig inom en eller flera av cirkusens dicipliner, till exempel clown, jonglering, lindans eller luftakrobatik. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar vana att arbeta i en scenisk produktion och möta publik. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förståelse av hur cirkusens uttryck och formspråk kan nyanseras och varieras utifrån olika konstnärliga idéer. Utforskande och reflekterande arbetsmetoder är väsentliga i ämnet. Eleverna ska därför ges möjlighet att delta i arbete med cirkusnummer samt utforma och skapa egna cirkusnummer. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att samarbeta, interagera med andra och vara lyhörda inför olika sätt att förhålla sig till konstnärliga processer. Eleverna ska också ges möjlighet att delta i, driva, leda och utveckla konstnärliga projekt och olika former av sceniska presentationer. Undervisningen ska behandla arbetsmiljö och ergonomi samt innefatta praktiskt arbete där eleverna ges möjlighet att bygga upp den fysiska beredskap som krävs för att undvika skador. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kunskaper om anatomi, träningsgrunder och förebyggande träning.

text: 1. Förmåga att skapa eget material och förmåga att skapa ett personligt uttryck. 2. Förmåga att utföra olika akrobatiska övningar och förmåga att bedöma och hantera risker. 3. Förmåga att samarbeta tillitsfullt och förtroendeskapande i träning och nummerarbete. 4. Förmåga att improvisera och utforska okända uttryck inom ett eller flera cirkusområden. 5. Kunskaper om säkerhet, materialomsorg, rekvisita, mask och kostym. 6. Kunskaper om cirkusdisciplinernas begrepp och historia. 7. Kunskaper om olika uttryckmöjligheter inom olika cirkusdiscipliner. 8. Kunskaper om anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse samt förståelse av vikten av förebyggande träning och uppvärmning.

text: Kurser i ämnet

text: Akrobatik, 100 poäng

text: Kurskod: CIRAKR00S

text: Kursen akrobatik omfattar punkterna 1–8 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på kunskaper om säkerhet och materialomsorg samt punkterna 2–3 och 8. I kursen behandlas fördjupade kunskaper inom vald eller valda akrobatiska dicipliner.

text: Centralt innehåll

text: • Nummerarbete samt hur man planerar och bygger upp cirkusakter med akrobatiska moment. • Balansträning. • Träning i grundläggande akrobatik. • Träning i en eller flera akrobatiska dicipliner, till exempel golvakrobatik, luftakrobatik, trampolin eller parakrobatik. • Samarbete och kommunikation i träning och utförande. Tillitsövningar. • Utforskande av nya rörelseuttryck med den egna kroppen. • Experiment och improvisation. • Säkerhetsfrågor och säkerhetsåtgärder, systematiskt arbete med att förhindra olyckor. • Materialkunskap och materialomsorg. • Rekvisita, mask och kostym. • Begrepp inom de olika cirkusdisciplinerna. • Orientering i akrobatik- och cirkushistoria. • Användning av olika uttryck, till exempel komik i akrobatiska akter. • Träning av styrka och smidighet. • Skadeförebyggande övningar och uppvärmningsövningar. • Anatomi och träningslära.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: av akrobatiska övningar eller akter. Vid utförandet och skapandet av akrobatiska akter prövar eleven alternativa lösningar och idéer. Eleven redogör översiktligt för säkerhetsaspekter på akrobatiska akter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven översiktligt användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym samt redogör översiktligt för grundläggande akrobatik- och cirkushistoria. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med viss säkerhet cirkusdisciplinernas begrepp. Eleven diskuterar akrobatnummer, ger enkla förslag till olika uttrycksmöjligheter och visar med viss säkerhet möjliga utföranden. Eleven utför fysiska övningar för att utveckla styrka och smidighet samt förebygga skador. Eleven skapar och anpassar också i samråd med handledare övningar och träningsmetoder för att förebygga skador. Dessutom redogör eleven översiktligt för anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven skapar och framför efter samråd med handledare en egen cirkusakt innehållande några akrobatiska moment. Akten utförs med viss lätthet och ett personligt uttryck. Eleven utför några akrobatiska övningar samt gör med viss säkerhet nödvändiga riskbedömningar och anpassar efter samråd med handledare sitt agerande efter dessa. Eleven samarbetar på ett säkert sätt med andra vid utförandet och skapandet av akrobatiska övningar och akter. I samarbetet visar eleven tillit till andras förmågor. Vid utförandet och skapandet av akrobatiska akter prövar eleven alternativa lösningar och idéer samt prövar gränserna för den egna förmågan. Eleven redogör utförligt för säkerhetsaspekter på akrobatiska akter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven utförligt användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym samt redogör utförligt för grundläggande akrobatik- och cirkushistoria. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med viss säkerhet cirkusdisciplinernas begrepp. Eleven diskuterar akrobatnummer, ger välgrundade förslag till olika uttryckmöjligheter och visar med viss säkerhet möjliga utföranden. Eleven utför fysiska övningar för att utveckla styrka och smidighet samt förebygga skador. Eleven skapar och anpassar också efter samråd med handledare övningar och träningsmetoder för att förebygga skador. Dessutom redogör eleven utförligt för anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss 4 säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven skapar och framför efter samråd med handledare en egen cirkusakt innehållande flera akrobatiska moment. Akten utförs med lätthet och ett personligt uttryck. Eleven utför flera akrobatiska övningar samt gör med säkerhet nödvändiga riskbedömningar och anpassar efter samråd med handledare sitt agerande efter dessa. Eleven samarbetar på ett säkert sätt med andra vid utförandet och skapandet av akrobatiska övningar och akter. I samarbetet visar eleven tillit till andras förmågor och agerar själv på ett förtroendeingivande och trygghetsskapande sätt. Vid utförandet och skapandet av akrobatiska akter använder eleven improvisation, prövar alternativa lösningar och idéer samt prövar gränserna för den egna förmågan. Eleven redogör utförligt och nyanserat för säkerhetsaspekter på akrobatiska akter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym samt redogör utförligt och nyanserat för grundläggande akrobatik- och cirkushistoria. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med säkerhet cirkusdisciplinernas begrepp. Eleven diskuterar akrobatnummer, ger välgrundade och nyanserade förslag till olika uttrycksmöjligheter som förbättrar utförandet samt visar med säkerhet möjliga utföranden. Eleven utför fysiska övningar för att utveckla styrka och smidighet samt förebygga skador. Eleven skapar och anpassar också efter samråd med handledare övningar och träningsmetoder för att förebygga skador. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Cirkus 1, 100 poäng

text: Kurskod: CIRCIR01S

text: Centralt innehåll

text: • Grundläggande nummerarbete samt hur man planerar, bygger upp och framför enkla cirkusakter. • Grundläggande träning i olika cirkusdiscipliner, till exempel akrobatik, jonglering, lindans, trampolin, språngbräda och clown. 5

text: • Balansträning. • Kollektivt arbete med enkla cirkusakter. Tillitsövningar. • Experiment och improvisation. • Säkerhetsfrågor och säkerhetsåtgärder, systematiskt arbete med att förhindra olyckor. • Materialomsorg. • Grundläggande inom cirkusens olika uttrycksmedel, till exempel musik, ljus, rekvisita, mask och kostym. • Begrepp som används för att organisera arbetet inom de olika cirkusdisciplinerna. • Grundläggande cirkushistoria. • Skapande och användning av olika uttryck och gestaltar karaktärer i cirkusakter. • Skadeförebyggande övningar och uppvärmningsövningar. • Anatomi och träningslära.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven skapar och framför i samråd med handledare någon enkel cirkusakt. Eleven utför med viss säkerhet grundläggande övningar inom en eller flera cirusdicipliner. Eleven samarbetar på ett säkert sätt med andra vid utförandet av någon cirkusakt. Vid utförandet och skapandet av cirkusakter prövar eleven alternativa lösningar och idéer. Eleven redogör översiktligt för säkerhetsaspekter på cirkusakter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven översiktligt användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym samt redogör översiktligt för cirkusens historia. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med viss säkerhet cirkusdisciplinernas begrepp. Eleven diskuterar cirkusnummer, ger enkla förslag till olika uttryckmöjligheter och visar med viss säkerhet möjliga gestaltningar av karaktärer. Eleven utför fysiska övningar för att förebygga skador. Eleven skapar och anpassar också i samråd med handledare övningar och träningsmetoder för att förebygga skador. Dessutom redogör eleven översiktligt för anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven skapar och framför efter samråd med handledare några enkla cirkusakter. Eleven utför med viss säkerhet grundläggande övningar inom en eller flera cikusdicipliner. Eleven samarbetar på ett säkert sätt med

text: andra vid utförandet av några cirkusakter. Vid utförandet och skapandet av cirkusakter prövar eleven alternativa lösningar och idéer samt prövar gränserna för den egna förmågan. Eleven redogör utförligt för säkerhetsaspekter på cirkusakter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven utförligt användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym samt redogör utförligt för cirkusens historia. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med viss säkerhet cirkusdisciplinernas begrepp. Eleven diskuterar cirkusnummer, ger välgrundade förslag till olika uttryckmöjligheter och visar med viss säkerhet möjliga gestaltningar av karaktärer. Eleven utför fysiska övningar för att utveckla styrka och smidighet samt förebygga skador. Eleven skapar och anpassar också efter samråd med handledare övningar och träningsmetoder för att förebygga skador. Dessutom redogör eleven utförligt för anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven skapar och framför efter samråd med handledare flera enkla cirkusakter. Eleven utför med säkerhet grundläggande övningar inom en eller flera cirkusdicipliner. Eleven samarbetar på ett säkert sätt med andra vid utförandet av flera cirkusakter. I samarbetet agerar eleven både ledande och följande. Vid utförandet och skapandet av cirkusakter använder eleven improvisation, prövar alternativa lösningar och idéer samt prövar gränserna för den egna förmågan. Eleven redogör utförligt och nyanserat för säkerhetsaspekter på cirkusakter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym samt redogör utförligt och nyanserat för cirkusens historia. I sina beskrivningar och redogörelser använder eleven med säkerhet cirkusdisciplinernas begrepp. Eleven diskuterar cirkusnummer, ger välgrundade och nyanserade förslag till olika uttryckmöjlighter och visar med säkerhet möjliga gestaltningar av karaktärer. Eleven utför fysiska övningar för att utveckla styrka och smidighet samt förebygga skador. Eleven skapar och anpassar också efter samråd med handledare övningar och träningsmetoder för att förebygga skador. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Kurskod: CIRCIR02S

text: Centralt innehåll

text: • Nummerarbete och komposition samt hur man planerar och bygger upp cirkusakter. • Framförande av cirkusakter inför publik. • Fördjupad träning i en eller flera cirkusdiscipliner, till exempel akrobatik, jonglering, lindans och clown. • Balansträning. • Kollektivt arbete med cirkusakter och samverkan mellan olika cirkusdiscipliner. • Personligt uttryck vid utförande av cirkusnummer. • Experiment och improvisation. • Säkerhetsfrågor och säkerhetsåtgärder, systematiskt arbete med att förhindra olyckor. • Materialomsorg. • Rekvisita, mask och kostym. • Användning av olika uttryck och hur man gestaltar karaktärer i cirkusakter. • Skadeförebyggande övningar och uppvärmningsövningar. • Anatomi och träningslära.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven skapar och framför i samråd med handledare någon större cirkusakt. Vid utförandet samarbetar eleven på ett säker sätt med andra. Vid utförandet och skapandet av cirkusakter prövar eleven även alternativa lösningar och idéer samt prövar att använda något traditionellt uttryck på ett nytt sätt inom någon särskild cirkusdisciplin. Eleven redogör översiktligt för säkerhetsaspekter på cirkusakter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven översiktligt användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym. Eleven diskuterar nummer inom någon cirkusdisciplin, ger enkla förslag till olika uttryckmöjligheter och visar med viss säkerhet möjliga gestaltningar av karaktärer. Eleven utför fysiska övningar för att förebygga skador. Eleven skapar och anpassar också i samråd med handledare övningar och träningsmetoder för att förebygga skador. Dessutom redogör eleven översiktligt för anatomi och och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven skapar och framför efter samråd med handledare några större cirkusakter. Vid utförandet samarbetar eleven på ett säkert sätt med andra. Vid utförandet och skapandet av cirkusakter har eleven även ett personligt uttryck, prövar alternativa lösningar och idéer samt prövar att använda några traditionellta uttryck på ett nytt sätt inom några särskilda cirkusdiscipliner. Eleven redogör utförligt för säkerhetsaspekter på cirkusakter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven utförligt användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym. Eleven diskuterar nummer inom några cirkusdiscipliner, ger välgrundade förslag till olika uttrycksformer och visar med viss säkerhet möjliga gestaltningar av karaktärer. Eleven utför fysiska övningar för att utveckla styrka och smidighet samt förebygga skador. Eleven skapar och anpassar också efter samråd med handledare övningar och träningsmetoder för att förebygga skador. Dessutom redogör eleven utförligt för anatomi och fysiologi avseende koordination, balans och rörelse. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven skapar och framför efter samråd med handledare flera större cirkusakter. Vid utförandet samarbetar eleven på ett säkert sätt med andra. I samarbetet agerar eleven både ledande och följande. Vid utförandet och skapandet av cirkusakter har eleven även ett personligt uttryck, improviserar, prövar alternativa lösningar och idéer samt prövar att använda några traditionellta uttryck på ett nytt sätt inom flera särskilda cirkusdiscipliner. Eleven redogör utförligt och nyanserat för säkerhetsaspekter på cirkusakter och för materialomsorg. Dessutom beskriver eleven utförligt och nyanserat användningsmöjligheter för rekvisita, mask och kostym. Eleven diskuterar nummer inom flera cirkusdiscipliner, ger välgrundade och nyanserade förslag till olika uttryckssätt och visar med säkerhet möjliga gestaltningar av karaktärer. 9

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010


text: Av

text: 1 kap. 4 § gymnasieförordningen (2010:2039)

text: och

text: 2 kap. 13 § förordningen (2011:1108)

text: om vuxenutbildning framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska det framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och betygskriterierna för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet dansgestaltning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket.

text: På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: 1 1 Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Dansgestaltning

text: Ämnet dansgestaltning är till sin karaktär konstnärligt och behandlar gestaltning inom flera dansgenrer. Genrerna kan vara historiska eller samtida. I ämnet behandlas gestaltningsarbete utifrån dansarens och koreografens perspektiv men även utifrån publikens perspektiv.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet dansgestaltning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper i gestaltningsarbete där tolkning, improvisation, komposition och scenisk kunskap bildar en bas tillsammans med relationen till publiken. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur dansens rörelseuttryck och formspråk kan nyanseras och varieras utifrån olika konstnärliga idéer. Eleverna ska ges möjlighet att närma sig ett professionellt förhållningssätt till gestaltningsarbetet och utveckla förmåga att variera uttryck efter olika typer av dans- och musikaliska kompositioner och sammanhang. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i olika metoder när det gäller tolkning, improvisation och komposition samt hur dessa faktorer bygger på olika förhållningssätt till dans som konstnärligt uttryck. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att samarbeta, interagera med andra och vara lyhörda inför olika sätt att förhålla sig till konstnärliga processer. Eleverna ska också ges möjlighet att delta i, driva, leda och utveckla konstnärliga projekt och olika former av sceniska presentationer. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla praktiska kunskaper i sceniskt arbete, hur olika konstnärliga uttryck kan samverka i ett sceniskt framförande samt kunskaper om frågor som rör etiska förhållningssätt, upphovsrätt och arbetsmiljö. Utforskande och reflekterande arbetsmetoder är väsentliga i ämnet och ska därför ingå i undervisningen. En del av den konstnärliga processen består av analys och tolkning av både egna, andra elevers och professionellas gestaltningar. Undervisningen ska därför ge eleverna möjlighet att analysera och tolka egna och andras gestaltningar samt använda begrepp i samband med gestaltningsarbetet.

text: Undervisningen i ämnet dansgestaltning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: 1. Förmåga att analysera, tolka och gestalta olika typer av koreografiskt material, både individuellt och i grupp. Förmåga att använda danstekniska kunskaper i gestaltning. 2. Förmåga att i danssituationen improvisera, interagera med andra, associera, ta beslut, välja och förhålla sig till olika former av instruktioner.

text: Kurser i ämnet

text: Dansgestaltning 1, 100 poäng. Dansgestaltning 2, 100 poäng, som bygger på kursen dansgestaltning 1. Dansimprovisation, 100 poäng. Dansimprovisation och komposition, 100 poäng. Koreografi, 100 poäng. Repertoar, 100 poäng.

text: Dansgestaltning 1, 100 poäng

text: Kurskod: DANDAN01

text: Kursen dansgestaltning 1 omfattar punkterna 1–5 och 8–9 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 1–2 och 4–5.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Tolkning av koreografiskt material med betoning på repetitionsprocessen och på att följa koreografiska instruktioner. – Instuderingsarbete, tolkningsarbete och gestaltningsarbete. – Musikalisk puls, dynamik och periodicitet. – Spatial uppfattning. – Improvisation som rörelseteknik och metod för skapande. – Undersökande av rörelser och skapande i nuet. – Samarbete och interaktion med andra. – Grundläggande kompositionsverktyg, till exempel nivåer, riktningar, dynamik, repetition och variationer, solo och grupp. – Konstnärliga processer, både individuella och kollektiva. – Yrkesroller och funktion hos dansare, danslärare, repetitör och koreograf. – Etiska förhållningssätt, arbetsmiljöfrågor och lagar och andra bestämmelser om till exempel upphovsrätt. 3

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven instuderar, memorerar och repeterar koreografiskt material med tillfredsställande resultat. Dessutom utför eleven i huvudsak gestaltningen på ett tillfredsställande sätt. I gestaltningen uttrycker eleven musikens puls och håller spatialt sin plats i rummet. Eleven improviserar med viss säkerhet utifrån olika instruktioner och visar hur hon eller han uppfattar instruktionerna genom att skapa rörelser. I improvisationssituationen använder eleven med viss säkerhet impulser från andra dansare. Eleven samarbetar med viss säkerhet med andra och tar ansvar för det egna och gemensamma arbetet genom att följa instruktioner. Eleven använder med viss säkerhet grundläggande kompositionsverktyg och visar i ett fåtal kompositionsuppgifter hur hon eller han kan tillämpa dem utifrån enskilda teman. Eleven uttrycker sig med viss säkerhet i konstnärliga gestaltande processer där gemensam tolkning, improvisation och komposition ingår. Eleven diskuterar översiktligt funktionen hos och relationen mellan de olika yrkesrollerna dansare, danslärare, repetitör och koreograf. Dessutom redogör eleven översiktligt för etiska förhållningssätt, arbetsmiljöfrågor och lagar och andra bestämmelser om upphovsrätt.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven instuderar, memorerar och repeterar koreografiskt material med gott resultat. Dessutom utför eleven gestaltningen på ett tillfredsställande sätt. I gestaltningen uttrycker eleven musikens puls, provar olika dynamik inom koreografins formspråk samt håller spatialt sin plats i rummet. Eleven improviserar med viss säkerhet utifrån olika instruktioner och visar hur hon eller han uppfattar instruktionerna genom att undersöka och skapa rörelser med olika kvaliteter. I improvisationssituationen använder eleven med viss säkerhet impulser från andra dansare och svarar genom att både leda och följa. Eleven samarbetar med viss säkerhet med andra och tar ansvar för det egna och gemensamma arbetet genom att följa instruktioner och förhålla sig till dem och till andra i rummet. Eleven använder med viss säkerhet grundläggande kompositionsverktyg och visar i några kompositionsuppgifter hur hon eller han kan tillämpa dem utifrån flera teman. Eleven uttrycker sig med viss säkerhet i konstnärliga gestaltande processer där gemensam tolkning, improvisation och komposition ingår samt tar initiativ till egna lösningar som för arbetet framåt. Eleven diskuterar utförligt funktionen hos och relationen mellan de olika yrkesrollerna dansare, danslärare, repetitör och koreograf. Dessutom

text: redogör eleven utförligt för etiska förhållningssätt, arbetsmiljöfrågor och lagar och andra bestämmelser om upphovsrätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven instuderar, memorerar och repeterar koreografiskt material med gott resultat. Dessutom utför eleven gestaltningen på ett tillfredsställande sätt. I gestaltningen uttrycker eleven musikens puls, tolkar det koreografiska

text: materialet, varierar rörelsens dynamik och rörelsekvaliteter inom koreografins formspråk, anpassar gestaltningen till musikens dynamik

text: samt håller spatialt sin plats och förhåller sig till de andra i rummet. Eleven improviserar med säkerhet utifrån olika instruktioner och visar hur hon eller han uppfattar instruktionerna genom att kontinuerligt associera, undersöka och skapa rörelser med olika kvaliteter. I improvisationssituationen använder eleven med säkerhet impulser från andra dansare och svarar genom att både leda och följa samt tar initiativ som leder improvisationen vidare. Eleven samarbetar med säkerhet med andra och tar ansvar för det egna och gemensamma arbetet genom att följa instruktioner och förhålla sig till dem och till andra i rummet. Eleven använder med säkerhet grundläggande kompositionsmetoder och visar i flera kompositionsuppgifter hur hon eller han kan tillämpa dem på ett kreativt sätt utifrån flera teman. Eleven uttrycker sig med säkerhet i konstnärliga gestaltande processer där gemensam tolkning, improvisation och komposition ingår samt

text: presenterar idéer och tar initiativ till egna lösningar som för arbetet

text: framåt. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat funktionen hos och relationen mellan de olika yrkesrollerna dansare, danslärare, repetitör och koreograf. Dessutom redogör eleven utförligt och nyanserat för etiska förhållningssätt, arbetsmiljöfrågor och lagar och andra bestämmelser om upphovsrätt.

text: Dansgestaltning 2, 100 poäng

text: Kurskod: DANDAN02

text: Kursen dansgestaltning 2 omfattar punkterna 1–7 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 1–5.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Tolkning av koreografiskt material, tolknings- och gestaltningsarbete med betoning på resultat och framförande. – Improvisation som rörelseteknik och metod för skapande. 5

text: – Undersökande av rörelser och skapande i nuet. – Samarbete och interaktion med andra, ansvarstagande för både eget och gemensamt arbete. – Skapande i olika konstellationer, med olika kompositionsmetoder och med olika koreografiska arbetssätt. – Deltagande i och reflektion över konstnärliga processer, både individuella och kollektiva, samt lyhördhet i konstnärligt arbete. – Praktisk sceniskt arbete och sceniska framföranden. – Begrepp, till exempel uttryck och närvaro, och metoder för att analysera, diskutera och reflektera över arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven instuderar, memorerar och repeterar koreografiskt material med tillfredsställande resultat samt använder med tillfredsställande resultat sin dansteknik i gestaltningsarbetet. I gestaltningen utför eleven rörelserna rätt och använder korrekt dynamik inom koreografins formspråk. Dessutom uttrycker eleven musikens puls och håller spatialt sin plats i rummet. Eleven improviserar med viss säkerhet utifrån olika instruktioner och visar hur hon eller han uppfattar instruktionerna genom att associera, prova och skapa rörelser med olika kvaliteter. I improvisationssituationen använder eleven med viss säkerhet impulser från andra dansare och svarar genom att huvudsakligen följa. Eleven samarbetar med viss säkerhet med andra och tar ansvar för det egna och gemensamma arbetet genom att följa instruktioner och förhålla sig till dem och andra i rummet. Eleven använder med viss säkerhet grundläggande kompositionsmetoder och visar i några kompositionsuppgifter och konstellationer hur hon eller han kan tillämpa dem utifrån flera teman. Eleven samarbetar med viss säkerhet med andra i konstnärliga processer där tolkning, improvisation och komposition ingår. I arbetet är eleven delaktig i lösningar som gemensamt för arbetet framåt och samverkar med viss säkerhet i gemensamt gestaltningsarbete. Eleven framför med viss säkerhet det koreografiska materialet vid olika presentationer och sceniska framföranden. Dessutom gör eleven enkla reflektioner över arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet. I sin reflektion använder eleven med viss säkerhet adekvata begrepp.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven instuderar, memorerar och repeterar koreografiskt material med gott resultat samt använder med gott resultat sin dansteknik i gestaltningsarbetet. 6 Detta gör eleven i olika gestaltningar. I gestaltningarna utför eleven

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven instuderar, memorerar och repeterar koreografiskt material med gott resultat samt använder med gott resultat sin dansteknik i gestaltningsarbetet. Detta gör eleven i olika gestaltningar. Under instuderingsarbetet löser eleven svårigheter genom att pröva olika lösningar. I gestaltningarna använder eleven ett korrekt formspråk, utför rörelserna rätt och använder korrekt dynamik inom koreografins formspråk samt varierar rörelseuttrycket på ett personligt sätt. Dessutom uttrycker eleven musikens puls och periodicitet och håller spatialt sin plats och förhåller sig till andra personer i rummet. Eleven improviserar med säkerhet utifrån olika instruktioner och visar på ett kreativt sätt hur hon eller han uppfattar instruktionerna genom att associera, prova och skapa, undersöka och fördjupa variationen av rörelser med olika kvaliteter. I improvisationssituationen använder eleven med säkerhet impulser från andra dansare och svarar genom att både leda och följa samt tar initiativ till rörelser som leder improvisationen vidare.

text: Dansimprovisation, 100 poäng

text: Kurskod: DANDAS0

text: Kursen dansimprovisation omfattar punkterna 2–3 och 5 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Undersökande förhållningssätt till rörelser och skapande i nuet. – Improvisation utifrån olika instruktioner, där impulser kan komma från den egna eller andras kroppar, rekvisita, text, rum eller musik. – Improvisation med betoning på dynamiska kvaliteter, till exemepel energi, flöde och tyngd. – Kontaktimprovisation. – Samarbete och interaktion med andra genom att följa, leda samt ge och ta impulser. – Konstnärliga processer, både individuella och kollektiva. – Begrepp och metoder för reflektioner över processen.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven improviserar med viss säkerhet utifrån olika instruktioner, både individuellt och i grupp, och visar hur hon eller han uppfattar instruktionerna genom att associera, undersöka och skapa rörelser. I improvisationssituationen använder eleven med viss säkerhet impulser från andra dansare genom att följa och svara genom att ge nya impulser. Dessutom associerar och skapar eleven med viss säkerhet rörelser i relation till rekvisita, rum, text eller musik för att utveckla improvisationsarbetet. Eleven improviserar med olika dynamiska kvaliteter, flöde och tyngd och använder sig med viss säkerhet vid kontaktimprovisation både av andras tyngd och egen tyngd åt andra. Eleven interagerar med viss säkerhet med andra i improvisationssituationer och tar ansvar för det egna och det gemensamma arbetet genom att följa instruktioner och impulser samt i stunden ta initiativ till hur improvisationen ska ledas vidare. Eleven medverkar i den konstnärliga process som improvisation utgör genom att med viss säkerhet utforska rörelsevokabulär och rörelsekvaliteter. Eleven gör en välgrundad reflektion och diskuterar utförligt vad som hänt under processen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: samtidigt som hon eller han fördjupar improvisationen genom att

text: stanna kvar i rörelsen. Eleven gör en välgrundad och nyanserad reflektion och diskuterar utförligt och nyanserat vad som hänt under processen.

text: Dansimprovisation och komposition, 100 poäng

text: Kurskod: DANDAI0

text: Kursen dansimprovisation och komposition omfattar punkterna 2–5 och 7 under rubriken Ämnets syfte.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Improvisation utifrån olika instruktioner, både individuellt och i grupp, där impulser kan komma från den egna kroppen eller andras kroppar, rekvisita, text, rum eller musik. – Samarbete och interaktion med andra genom att både följa, leda, ge och ta impulser. – Olika kompositionsmetoder och koreografiska arbetssätt samt framförande av kompositioner. – Konstnärliga processer, både individuella och kollektiva. – Begrepp och metoder för reflektioner över den konstnärliga processen och kompositionsmaterialet.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven improviserar med viss säkerhet utifrån olika instruktioner, både individuellt och i grupp, och visar hur hon eller han uppfattar instruktionerna genom att associera och skapa rörelser med olika kvaliteter. I improvisationssituationen använder eleven med viss säkerhet impulser från andras kroppar genom att följa och leda. Dessutom associerar och skapar eleven med viss säkerhet rörelser i relation till rekvisita, rum, text eller musik. Eleven samarbetar med viss säkerhet med andra genom att både initiera och följa impulser. Eleven använder med viss säkerhet grundläggande kompositionsverktyg och visar i flera kompositionsuppgifter med tillfredsställande resultat några av de principer som hon eller han undersöker och utvecklar i kompositionerna. Eleven samarbetar med viss säkerhet med andra i konstnärliga gestaltande processer. I arbetet är eleven både delaktig i genomförandet av lösningar som gemensamt för arbetet framåt samt tar initiativ till egna lösningar. Dessutom genomför eleven efter samråd med handledare individuella arbeten. Eleven framför med viss säkerhet några egna kompositioner och redogör utförligt för sina val av kompositionsprinciper samt utvärderar med nyanserade omdömen arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet. Eleven gör en välgrundad reflektion över processen och resultatet och värderar med nyanserade omdömen andras kompositioner. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven improviserar med säkerhet utifrån olika instruktioner, både individuellt och i grupp, och visar hur hon eller han uppfattar instruktionerna genom att associera, skapa, undersöka och fördjupa variationen av komplexa rörelser med olika dynamiska kvaliteter. I improvisationssituationen använder eleven med säkerhet impulser från andras kroppar genom att variera mellan olika positioner av att ge och ta impulser som leder vidare. Dessutom associerar och skapar eleven med säkerhet rörelser i relation till rekvisita, rum, text eller musik. Eleven samarbetar med säkerhet med andra genom att både initiera och följa impulser samt genom att förhålla sig till andra i rummet. Eleven använder med säkerhet grundläggande kompositionsmetoder och visar i flera kompositionsuppgifter med gott resultat några av de principer som hon eller han undersöker, utvecklar och konsekvent fullföljer i kompositionerna. Eleven samarbetar med säkerhet med andra i konstnärliga gestaltande processer. I arbetet presenterar eleven idéer och är både delaktig i genomförandet av lösningar som gemensamt för arbetet framåt samt tar initiativ till egna lösningar. Dessutom genomför eleven efter samråd med handledare individuella arbeten. Eleven framför med säkerhet några egna kompositioner och redogör utförligt och nyanserat för sina val av kompositionsprinciper samt utvärderar med nyanserade omdömen arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet samt ger förslag på hur både process och resultat kan förbättras. Eleven gör en välgrundad och nyanserad reflektion över processen och resultatet och värderar med nyanserade omdömen andras kompositioner. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Koreografi, 100 poäng

text: Kurskod: DANKOO0

text: Kursen koreografi omfattar punkterna 3–7 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 4–5.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Samarbete och interaktion med andra. – Olika kompositionsmetoder och koreografiska förhållningssätt till tyngd, flöde, tid, rum, musik, variation eller stämning.

text: – Olika kompositionsmetoder och koreografiska förhållningssätt och deras relation till estetiska, sociala och kulturella kontexter samt historiska sammanhang. – Omsättning av idéer i en konstnärlig process och hur arbetsprocessen genomförs från idé fram till iscensättning av en färdig koreografi framförd inför publik. – Praktiskt sceniskt arbete och kommunikation med medaktörer och publik vid sceniska framföranden. – Samverkan mellan olika konstarter. – Begrepp och metoder för analys och reflektion över eget och andras arbete ur olika aspekter.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Eleven samarbetar med viss säkerhet med andra och tar ansvar för det egna och gemensamma arbetet genom att följa instruktioner och förhålla sig till dem och andra i rummet. Eleven skapar i samråd med handledare dans utifrån olika kompositionsmetoder. I kompositionerna organiserar eleven med viss säkerhet rörelserna utifrån enskilda teman som relaterar till någon av komponenterna tyngd, flöde, tid, rum, ljud och musik. I arbetet undersöker eleven olika kompositionsmetoder och koreografiska förhållningssätt samt diskuterar översiktligt hur de relaterar till estetiska, sociala och kulturella kontexter eller historiska sammanhang. Eleven genomför i samråd med handledare ett mindre projekt och använder i det ett specifikt koreografiskt förhållningssätt. I arbetet samarbetar eleven med viss säkerhet med andra i konstnärliga processer där komposition ingår. Arbetet utgår från en idé och eleven genomför i samråd med handledare arbetsprocessen fram till iscensättning av en färdig koreografi. Eleven är delaktig i lösningar som gemensamt för arbetet framåt. Eleven gör enkla reflektioner över arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet. Dessutom värderar eleven med enkla omdömen andras koreografier. I sina reflektioner och värderingar använder eleven med viss säkerhet adekvata begrepp. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven samarbetar med viss säkerhet med andra och tar ansvar för det egna och gemensamma arbetet genom att följa instruktioner och förhålla sig till dem och andra i rummet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Repertoar, 100 poäng

text: Kurskod: DANREE0

text: Kursen repertoar omfattar punkterna 1, 3, 5 och 7–9 under rubriken Ämnets syfte, med särskild betoning på punkterna 1, 3 och 5.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll: – Olika metoder för inlärning av koreografiskt material. Instudering, tolkning, gestaltning och framförande av sedan tidigare färdig och framförd koreografi i form av både soloarbeten och grupparbeten. – Koreografins estetiska utgångspunkter och förhållningssätt i förhållande till dansens formspråk, musik, rum, tyngd, flöde och publiken samt det sammanhang dansen presenteras i. Koreografins syn på kropp, genus och etnicitet samt det historiska och kulturella sammanhang där dessa aspekter ingår. – Konstnärliga processer. – Repetitionsarbete, koder och konventioner för repetitionsarbete och sceniskt arbete. – Framförande av koreografi i ett sceniskt sammanhang. – Begrepp och metoder för analys av gestaltningsarbete. – Lagar och andra bestämmelser om upphovsrätt.

text: Betygskriterier

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven instuderar, memorerar och repeterar med adekvata metoder koreografiskt material samt använder i gestaltningar sin dansteknik på ett stilenligt sätt. I gestaltningen tolkar eleven det koreografiska materialets förhållningssätt genom att använda ett korrekt formspråk, variera rörelseuttrycket, uttrycka musikens puls och dynamik och relatera till andra och spatialt anpassa sig till förändringar. Eleven löser

text: danstekniska problem i instuderingsarbetet genom att prova olika

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven instuderar, memorerar och repeterar med adekvata metoder koreografiskt material samt använder i gestaltningar sin dansteknik på ett stilenligt och nyanserat sätt. I gestaltningen tolkar eleven det koreografiska materialets förhållningssätt genom att använda ett korrekt formspråk, variera rörelseuttrycket, uttrycka musikens puls och dynamik med ett personligt uttryck och relatera till och spatialt anpassa sig till förändringar. Eleven löser danstekniska problem i instuderingsarbetet genom att prova olika lösningar. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat estetiska utgångspunkter och förhållningssätt för koreografi när det gäller dans och relationen till flera av kategorierna musik, rum, tyngd, flöde och publik samt det sammanhang där dansen presenteras. Dessutom resonerar eleven utförligt och nyanserat över i vilken tradition koreografins estetiska förhållningssätt ingår. Eleven samarbetar med säkerhet med andra i konstnärliga processer där tolkning ingår. I arbetet presenterar eleven utförligt och nyanserat idéer, är delaktig i och tar initiativ till lösningar som gemensamt för arbetet framåt och samverkar med säkerhet i gemensamt avancerat gestaltningsarbete. Under repetitionsprocessen och vid sceniskt framträdande använder eleven med säkerhet sceniska koder och konventioner. I arbetet samspelar eleven med andra under repetitioner och tar i det sceniska arbetet ansvar genom att anpassa sin roll till helheten samt tar efter samråd med handledare ansvar för sin egen utveckling fram till framträdandet inför publik. Eleven gör välgrundade och nyanserade reflektioner över arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet. I sin reflektion använder eleven med säkerhet adekvata begrepp. Eleven redogör även utförligt och nyanserat för funktionen hos och relationen mellan de olika yrkesrollerna dansare, danslärare, repetitör och koreograf. Dessutom redogör eleven utförligt för lagar och andra bestämmelser om upphovsrätt i relation till de valda koreografierna. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet dansgestaltning i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Av

text: 1 kap. 6 § gymnasieförordningen (1992:394)

text: framgår att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Av ämnesplanen ska framgå ämnets syfte, vilka kurser som ingår i ämnet, det centrala innehållet för varje kurs, hur många gymnasiepoäng varje kurs omfattar och kunskapskraven för varje kurs.

text: Ämnesplanen för ämnet dansgestaltning finns i bilagan till dessa föreskrifter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft två veckor efter den dag då föreskrifterna enligt uppgift på dem utkom från trycket. På Skolverkets vägnar

text: HELÉN ÄNGMO Jan Sydhoff

text: Senaste lydelse 2010:235.

text: Bilaga

text: Dansgestaltning

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet dansgestaltning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande:

text: 1. Förmåga att analysera, tolka och gestalta olika typer av koreografiskt material, både individuellt och i grupp. Förmåga att använda danstekniska kunskaper i gestaltning.

text: 2. Förmåga att i danssituationen improvisera, interagera med andra, associera, ta beslut, välja och förhålla sig till olika former av instruktioner. 3. Förmåga att samarbeta och ta ansvar för både det egna och det gemensamma arbetet. 4. Förmåga att använda kompositionsmetoder och koreografiska arbetssätt. Förmåga att skapa dans i olika konstellationer. Kunskaper om olika koreografiska förhållningssätt. 5. Förmåga att ta initiativ, uttrycka idéer och omsätta dem i en konstnärlig process samt att reflektera över konstnärliga processer. 6. Kunskaper om sceniskt arbete samt förmåga att kommunicera med medaktörer och publik, utifrån olika estetiska förhållningssätt. 7. Förmåga att analysera, diskutera och reflektera över egna, andra elevers och professionellas gestaltningar och koreografier. 8. Kunskaper om de olika yrkesrollerna dansare, danslärare, repetitör och koreograf. 9. Kunskaper om etiska förhållningssätt, arbetsmiljöfrågor samt lagar och andra bestämmelser om upphovsrätt för konstnärliga processer och produktioner.

text: Kurser i ämnet

text: Dansgestaltning 1, 100 poäng

text: Kurskod: DANDAN01

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:

text: • Tolkning av koreografiskt material med betoning på repetitionsprocessen och på att följa koreografiska instruktioner. • Instuderingsarbete, tolkningsarbete och gestaltningsarbete. • Musikalisk puls, dynamik och periodicitet. • Spatial uppfattning. • Improvisation som rörelseteknik och metod för skapande. • Undersökande av rörelser och skapande i nuet. • Samarbete och interaktion med andra. • Grundläggande kompositionsverktyg, till exempel nivåer, riktningar, dynamik, repetition och variationer, solo och grupp.

text: • Konstnärliga processer, både individuella och kollektiva. • Yrkesroller och funktion hos dansare, danslärare, repetitör och koreograf. • Etiska förhållningssätt, arbetsmiljöfrågor och lagar och andra bestämmelser om till exempel upphovsrätt.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

text: Betyget C

text: Eleven använder med viss säkerhet grundläggande kompositionsverktyg och visar i några kompositionsuppgifter hur hon eller han kan tillämpa dem utifrån flera teman. Eleven uttrycker sig med viss säkerhet i konstnärliga gestaltande processer där gemensam tolkning, improvisation och komposition ingår samt tar initiativ till egna lösningar som för arbetet framåt. Eleven diskuterar utförligt funktionen hos och relationen mellan de olika yrkesrollerna dansare, danslärare, repetitör och koreograf. Dessutom redogör eleven utförligt för etiska förhållningssätt, arbetsmiljöfrågor och lagar och andra bestämmelser om upphovsrätt.

text: Betyget B

text: Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

text: Betyget A

text: Kurskod: DANDAN02

text: Centralt innehåll

text: • Tolkning av koreografiskt material, tolknings- och gestaltningsarbete med betoning på resultat och framförande. • Improvisation som rörelseteknik och metod för skapande. • Undersökande av rörelser och skapande i nuet. • Samarbete och interaktion med andra, ansvarstagande för både eget och gemensamt arbete. • Skapande i olika konstellationer, med olika kompositionsmetoder och med olika koreografiska arbetssätt. • Deltagande i och reflektion över konstnärliga processer, både individuella och kollektiva, samt lyhördhet i konstnärligt arbete. • Praktisk sceniskt arbete och sceniska framföranden. • Begrepp, till exempel uttryck och närvaro, och metoder för att analysera, diskutera och reflektera över arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven framför med viss säkerhet det koreografiska materialet vid olika presentationer och sceniska framföranden. Dessutom gör eleven enkla reflektioner över arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet. I sin reflektion använder eleven med viss säkerhet adekvata begrepp.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven instuderar, memorerar och repeterar koreografiskt material med gott resultat samt använder med gott resultat sin dansteknik i gestaltningsarbetet. Detta gör eleven i olika gestaltningar. I gestaltningarna utför eleven rörelserna rätt och använder korrekt dynamik inom koreografins formspråk samt varierar rörelseuttrycket på ett personligt sätt. Dessutom uttrycker eleven musikens puls och håller spatialt sin plats och förhåller sig till andra personer i rummet. Eleven improviserar med säkerhet utifrån olika instruktioner och visar hur hon eller han uppfattar instruktionerna genom att associera, prova och skapa rörelser med olika kvaliteter. I improvisationssituationen använder eleven med säkerhet impulser från andra dansare och svarar genom att både leda och följa. Eleven samarbetar med säkerhet med andra och tar ansvar för det egna och gemensamma arbetet genom att följa instruktioner och förhålla sig till dem och andra i rummet. Eleven använder med viss säkerhet grundläggande kompositionsmetoder och visar i flera kompositionsuppgifter och konstellationer hur hon eller han kan tillämpa dem kreativt utifrån flera teman. Eleven samarbetar med viss säkerhet med andra i konstnärliga processer där tolkning, improvisation och komposition ingår. I arbetet är eleven delaktig i och tar initiativ till lösningar som gemensamt för arbetet framåt och samverkar med viss säkerhet i gemensamt gestaltningsarbete. Eleven framför med viss säkerhet det koreografiska materialet vid olika presentationer och sceniska framföranden samt kommunicerar med viss säkerhet med publiken. Dessutom gör eleven välgrundade reflektioner över arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet. I sin reflektion resonerar eleven om alternativa resultat av det gestaltande arbetet samt använder med viss säkerhet adekvata begrepp.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven instuderar, memorerar och repeterar koreografiskt material med gott resultat samt använder med gott resultat sin dansteknik i gestaltningsarbetet. Detta gör eleven i olika gestaltningar. Under

text: instuderingsarbetet löser eleven svårigheter genom att pröva olika

text: lösningar. I gestaltningarna använder eleven ett korrekt formspråk, utför rörelserna rätt och använder korrekt dynamik inom koreografins formspråk samt varierar rörelseuttrycket på ett personligt sätt. Dessutom uttrycker eleven musikens puls och periodicitet och håller spatialt sin plats och förhåller sig till andra personer i rummet. Eleven improviserar med säkerhet utifrån olika instruktioner och visar på ett kreativt sätt hur hon eller han uppfattar instruktionerna genom att associera, prova och skapa, undersöka och fördjupa variationen av rörelser med olika kvaliteter. I improvisationssituationen använder eleven med säkerhet impulser från andra dansare och svarar genom att både leda och följa samt tar initiativ till rörelser som leder improvisationen vidare. Eleven samarbetar med säkerhet med andra och tar ansvar för det egna och gemensamma arbetet genom att följa instruktioner, undersöka och förhålla sig till dem och andra i rummet. Eleven använder med säkerhet grundläggande kompositionsmetoder och visar i flera kompositionsuppgifter och konstellationer hur hon eller han kan tillämpa dem kreativt och konsekvent utifrån flera teman i ett utforskande arbete. Eleven samarbetar med säkerhet med andra i konstnärliga processer där tolkning, improvisation och komposition ingår. I arbetet presenterar eleven idéer, är delaktig i och tar initiativ till lösningar som gemensamt för arbetet framåt och samverkar med säkerhet i gemensamt gestaltningsarbete. Eleven framför med säkerhet det koreografiska materialet vid olika presentationer och sceniska framföranden samt kommunicerar med säkerhet med publiken. Dessutom gör eleven välgrundade och nyanserade reflektioner över arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet. I sin reflektion resonerar eleven om alternativa resultat av det gestaltande arbetet samt använder med säkerhet adekvata begrepp.

text: Dansimprovisation, 100 poäng

text: Kurskod: DANDAS0

text: Centralt innehåll

text: • Undersökande förhållningssätt till rörelser och skapande i nuet.

text: • Improvisation utifrån olika instruktioner, där impulser kan komma från den egna eller andras kroppar, rekvisita, text, rum eller musik. • Improvisation med betoning på dynamiska kvaliteter, till exemepel energi, flöde och tyngd. • Kontaktimprovisation. • Samarbete och interaktion med andra genom att följa, leda samt ge och ta impulser. • Konstnärliga processer, både individuella och kollektiva. • Begrepp och metoder för reflektioner över processen.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven improviserar med viss säkerhet utifrån olika instruktioner, både individuellt och i grupp, och visar hur hon eller han uppfattar instruktionerna genom att associera och skapa rörelser. I improvisationssituationen använder eleven med viss säkerhet impulser från andra dansare genom att huvudsakligen följa. Dessutom associerar och skapar eleven med viss säkerhet rörelser i relation till rekvisita, rum, text eller musik. Eleven improviserar med dynamik, flöde och tyngd och använder sig med viss säkerhet vid kontaktimprovisation av andras tyngd. Eleven interagerar med viss säkerhet med andra i improvisationssituationer och tar ansvar för det egna och det gemensamma arbetet genom att följa instruktioner. Eleven medverkar i den konstnärliga process som improvisation utgör genom att med viss säkerhet utforska rörelser. Eleven gör en enkel reflektion och diskuterar översiktligt vad som hänt under processen.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven improviserar med säkerhet utifrån olika instruktioner, både individuellt och i grupp, och visar hur hon eller han uppfattar instruktionerna genom att associera, undersöka och skapa rörelser samt fördjupa variationen av rörelser. I improvisationssituationen använder eleven med säkerhet impulser från andra dansare genom att följa och svara genom att ge nya impulser. Dessutom associerar och skapar eleven med säkerhet rörelser i relation till rekvisita, rum, text eller musik för att utveckla improvisationsarbetet. Eleven improviserar med rik variation olika dynamiska kvaliteter, flöde och tyngd och använder sig med säkerhet vid kontaktimprovisation både av andras tyngd och av egen tyngd åt andra. Eleven interagerar med säkerhet med andra i improvisationssituationer och tar ansvar för det egna och det gemensamma arbetet genom att kreativt följa instruktioner och impulser samt i stunden ta initiativ till hur improvisationen ska ledas vidare. Eleven medverkar i den konstnärliga process som improvisation utgör genom att med säkerhet utforska rörelsevokabulär och rörelsekvaliteter

text: Kurskod: DANDAI0

text: Centralt innehåll

text: • Improvisation utifrån olika instruktioner, både individuellt och i grupp, där impulser kan komma från den egna kroppen eller andras kroppar, rekvisita, 10 text, rum eller musik.

text: • Samarbete och interaktion med andra genom att både följa, leda, ge och ta impulser. • Olika kompositionsmetoder och koreografiska arbetssätt samt framförande av kompositioner. • Konstnärliga processer, både individuella och kollektiva. • Begrepp och metoder för reflektioner över den konstnärliga processen och kompositionsmaterialet.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven improviserar med viss säkerhet utifrån olika instruktioner, både individuellt och i grupp, och visar hur hon eller han uppfattar instruktionerna genom att associera och skapa rörelser. I improvisationssituationen använder eleven med viss säkerhet impulser från andras kroppar genom att huvudsakligen följa. Dessutom associerar och skapar eleven med viss säkerhet rörelser i relation till rekvisita, rum, text eller musik. Eleven samarbetar med viss säkerhet med andra genom att huvudsakligen följa impulser. Eleven använder med viss säkerhet grundläggande kompositionsverktyg och visar i några kompositionsuppgifter med tillfredsställande resultat några av de principer som kompositionerna utgår ifrån. Eleven samarbetar med viss säkerhet med andra i konstnärliga gestaltande processer. I arbetet är eleven delaktig i genomförandet av lösningar som gemensamt för arbetet framåt. Dessutom genomför eleven i samråd med handledare individuella arbeten. Eleven framför med viss säkerhet några egna kompositioner och redogör översiktligt för sina val av kompositionsprinciper samt utvärderar med enkla omdömen arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet. Eleven gör dessutom en enkel reflektion över processen och resultatet och värderar med enkla omdömen andras kompositioner. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven improviserar med säkerhet utifrån olika instruktioner, både individuellt och i grupp, och visar hur hon eller han uppfattar instruktionerna genom att associera, skapa, undersöka och fördjupa variationen av komplexa rörelser med olika dynamiska kvaliteter. I improvisationssituationen använder eleven med säkerhet impulser från andras kroppar genom att variera mellan olika positioner av att ge och ta impulser som leder vidare. Dessutom associerar och skapar eleven med säkerhet rörelser i relation till rekvisita, rum, text eller musik. Eleven samarbetar med säkerhet med andra genom att både initiera och följa impulser samt genom att förhålla sig till andra i rummet. Eleven använder med säkerhet grundläggande kompositionsmetoder och visar i flera kompositionsuppgifter med gott resultat några av de principer som hon eller han undersöker, utvecklar och konsekvent fullföljer i kompositionerna. Eleven samarbetar med säkerhet med andra i konstnärliga gestaltande processer. I arbetet presenterar eleven idéer och är både delaktig i genomförandet av lösningar som gemensamt för arbetet framåt samt tar initiativ till egna lösningar. Dessutom genomför eleven efter samråd med handledare individuella arbeten. Eleven framför med säkerhet några egna kompositioner och redogör utförligt och nyanserat för sina val av kompositionsprinciper samt utvärderar med nyanserade omdömen arbetsprocessen, den egna 12 arbetsinsatsen och resultatet samt ger förslag på hur både process och resultat kan förbättras. Eleven gör en välgrundad och nyanserad

text: reflektion över processen och resultatet och värderar med nyanserade omdömen andras kompositioner. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Koreografi, 100 poäng

text: Kurskod: DANKOO0

text: Centralt innehåll

text: • Samarbete och interaktion med andra. • Olika kompositionsmetoder och koreografiska förhållningssätt till tyngd, flöde, tid, rum, musik, variation eller stämning. • Olika kompositionsmetoder och koreografiska förhållningssätt och deras relation till estetiska, sociala och kulturella kontexter samt historiska sammanhang. • Omsättning av idéer i en konstnärlig process och hur arbetsprocessen genomförs från idé fram till iscensättning av en färdig koreografi framförd inför publik. • Praktiskt sceniskt arbete och kommunikation med medaktörer och publik vid sceniska framföranden. • Samverkan mellan olika konstarter. • Begrepp och metoder för analys och reflektion över eget och andras arbete ur olika aspekter.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven samarbetar med viss säkerhet med andra och tar ansvar för det egna och gemensamma arbetet genom att följa instruktioner och förhålla sig till dem och andra i rummet. Eleven skapar efter samråd med handledare dans utifrån olika kompositionsmetoder. I kompositionerna organiserar eleven med viss säkerhet rörelserna utifrån flera teman som relaterar till tyngd och flöde samt till någon av komponenterna tid, rum, ljud och musik. I arbetet undersöker eleven olika kompositionsmetoder och koreografiska förhållningssätt samt diskuterar utförligt hur de relaterar till estetiska, sociala och kulturella kontexter eller historiska sammanhang. Eleven genomför efter samråd med handledare ett mindre projekt och använder och undersöker i det ett specifikt koreografiskt förhållningssätt. I arbetet samarbetar eleven med viss säkerhet med andra i konstnärliga processer där komposition ingår. Arbetet utgår från en idé och eleven genomför efter samråd med handledare arbetsprocessen fram till iscensättning av en färdig koreografi framförd inför publik. Eleven är delaktig i samt tar initiativ till lösningar som gemensamt för arbetet framåt. I det sceniska arbetet använder eleven flera samverkande konstformer. Eleven gör välgrundade reflektioner över arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet. Dessutom värderar eleven med nyanserade omdömen andras koreografier. I sina reflektioner och värderingar använder eleven med viss säkerhet adekvata begrepp. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven samarbetar med säkerhet med andra och tar ansvar för det egna och gemensamma arbetet genom att följa instruktioner och förhålla sig på ett kreativt sätt till dem och andra i rummet. Eleven skapar efter samråd med handledare dans utifrån olika kompositionsmetoder. I kompositionerna organiserar och experimenterar eleven med säkerhet rörelserna utifrån flera teman som relaterar till energi, tyngd och flöde samt till någon av komponenterna tid, rum, ljud och musik. I arbetet undersöker eleven olika kompositionsmetoder och koreografiska förhållningssätt samt diskuterar utförligt och nyanserat hur de relaterar till estetiska, sociala och kulturella kontexter eller historiska sammanhang. Eleven genomför efter samråd med handledare ett mindre projekt och använder i det ett specifikt koreografiskt förhållningssätt. Eleven presenterar idéer, diskuterar dem utförligt och nyanserat. I arbetet samarbetar eleven med säkerhet med andra i konstnärliga processer där komposition ingår. Arbetet utgår från en idé och eleven genomför efter samråd med handledare arbetsprocessen fram till iscensättning av en färdig koreografi framförd inför publik. Eleven är delaktig i samt tar initiativ till lösningar som gemensamt för arbetet framåt. I det sceniska arbetet använder eleven flera samverkande konstformer. Eleven gör välgrundade och nyanserade reflektioner över arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet. Dessutom värderar eleven med nyanserade omdömen andras koreografier. I sina reflektioner och värderingar använder eleven med säkerhet adekvata begrepp. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Repertoar, 100 poäng

text: Kurskod: DANREE0

text: Centralt innehåll

text: • Olika metoder för inlärning av koreografiskt material. Instudering, tolkning, gestaltning och framförande av sedan tidigare färdig och framförd koreografi i form av både soloarbeten och grupparbeten. • Koreografins estetiska utgångspunkter och förhållningssätt i förhållande till dansens formspråk, musik, rum, tyngd, flöde och publiken samt det sammanhang dansen presenteras i. Koreografins syn på kropp, genus och etnicitet samt det historiska och kulturella sammanhang där dessa aspekter ingår. • Konstnärliga processer.

text: • Repetitionsarbete, koder och konventioner för repetitionsarbete och sceniskt arbete. • Framförande av koreografi i ett sceniskt sammanhang. • Begrepp och metoder för analys av gestaltningsarbete. • Lagar och andra bestämmelser om upphovsrätt.

text: Kunskapskrav

text: Betyget E

text: Eleven instuderar, memorerar och repeterar med adekvata metoder koreografiskt material samt använder i gestaltningar sin dansteknik i viss utsträckning på ett stilenligt sätt. I gestaltningen tolkar eleven det koreografiska materialets förhållningssätt genom att använda ett i huvudsak korrekt formspråk, uttrycka musikens puls och spatialt hålla sin plats i rummet i relation till andra. Eleven diskuterar översiktligt estetiska utgångspunkter och förhållningssätt för koreografi när det gäller dans och relationen till några av kategorierna musik, rum, tyngd, flöde och publik samt det sammanhang där dansen presenteras. Dessutom resonerar eleven översiktligt, utifrån koreografiska exempel, över i vilken tradition koreografins estetiska förhållningssätt ingår. Eleven samarbetar med viss säkerhet med andra i konstnärliga processer där tolkning ingår. I arbetet är eleven delaktig i lösningar som gemensamt för arbetet framåt och samverkar med viss säkerhet i gemensamt gestaltningsarbete. Under repetitionsprocessen och vid sceniskt framträdande använder eleven med viss säkerhet sceniska koder och konventioner. I arbetet samspelar eleven i viss utsträckning med andra under repetitioner och tar i det sceniska arbetet i samråd med handledare ansvar för sin egen utveckling fram till framträdandet inför publik. Eleven gör enkla reflektioner över arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet. I sin reflektion använder eleven med viss säkerhet adekvata begrepp. Eleven redogör även översiktligt för funktionen hos och relationen mellan de olika yrkesrollerna dansare, danslärare, repetitör och koreograf. Dessutom redogör eleven översiktligt för lagar och andra bestämmelser om upphovsrätt i relation till de valda koreografierna. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven instuderar, memorerar och repeterar med adekvata metoder koreografiskt material samt använder i gestaltningar sin dansteknik på ett stilenligt sätt. I gestaltningen tolkar eleven det koreografiska

text: materialets förhållningssätt genom att använda ett korrekt formspråk, variera rörelseuttrycket, uttrycka musikens puls och dynamik och relatera till andra och spatialt anpassa sig till förändringar. Eleven

text: löser danstekniska problem i instuderingsarbetet genom att prova

text: olika lösningar. Eleven diskuterar utförligt estetiska utgångspunkter och förhållningssätt för koreografi när det gäller dans och relationen till flera av kategorierna musik, rum, tyngd, flöde och publik samt det sammanhang där dansen presenteras. Dessutom resonerar eleven utförligt, utifrån koreografiska exempel, över i vilken tradition koreografins estetiska förhållningssätt ingår. Eleven samarbetar med viss säkerhet med andra i konstnärliga processer där tolkning ingår. I arbetet är eleven delaktig i och tar initiativ till lösningar som gemensamt för arbetet framåt och samverkar med viss säkerhet i gemensamt gestaltningsarbete. Under repetitionsprocessen och vid sceniskt framträdande använder eleven med säkerhet sceniska koder och konventioner. I arbetet samspelar eleven med andra under repetitioner och tar i det sceniska arbetet ansvar genom att anpassa sin roll till helheten samt tar efter samråd med handledare ansvar för sin egen utveckling fram till framträdandet inför publik. Eleven gör välgrundade reflektioner över arbetsprocessen, den egna arbetsinsatsen och resultatet. I sin reflektion använder eleven med viss säkerhet adekvata begrepp. Eleven redogör även utförligt för funktionen hos och relationen mellan de olika yrkesrollerna dansare, danslärare, repetitör och koreograf. Dessutom redogör eleven utförligt för lagar och andra bestämmelser om upphovsrätt i relation till de valda koreografierna. När eleven samråder med handledare bedömer hon eller han med viss säkerhet den egna förmågan och situationens krav.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven instuderar, memorerar och repeterar med adekvata metoder koreografiskt material samt använder i gestaltningar sin dansteknik på ett stilenligt och nyanserat sätt. I gestaltningen tolkar eleven det koreografiska materialets förhållningssätt genom att använda ett korrekt formspråk, variera rörelseuttrycket, uttrycka musikens puls och dynamik med ett personligt uttryck och relatera till och spatialt anpassa sig till förändringar. Eleven löser danstekniska problem i instuderingsarbetet genom att prova olika lösningar. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat estetiska utgångspunkter och förhållningssätt för koreografi när det gäller dans och relationen till flera av kategorierna musik, rum, tyngd, flöde och publik samt det sammanhang där dansen presenteras. Dessutom resonerar eleven utförligt och nyanserat 17 över i vilken tradition koreografins estetiska förhållningssätt ingår.

text: Ansvarig utgivare: Ulrika Lindén Redaktör: Ingela Byström Redaktionens adress: Skolverket, 106 20 Stockholm Telefon: 08-527 332 00 Telefax: 08-24 44 20 Prenumeration och separatexemplar: Fritzes kundservice, 106 47 Stockholm Telefon 08-598 191 90, orderfax 08-598 191 91 E-post: order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se

text: Elanders Sverige AB, Vällingby 2010