text: Ämnesplanen för ämnet kommunikationsnät finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Kommunikationsnät

text: I samhället finns en stor mängd teknisk utrustning som förutsätter fungerande system för kommunikation. Ämnet kommunikationsnät behandlar uppbyggnad av och arbete med olika kommunikationsnät.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet kommunikationsnät ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att installera, underhålla och reparera kommunikationsnät. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om olika komponenters egenskaper och om hur verktyg används på ett säkert och hållbart sätt. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att tolka och använda ritningar, instruktioner och arbetsbeskrivningar på både svenska och engelska. På så vis ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar ett fackspråk. Vidare ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet och intresse för teknisk utveckling och hållbarhetsarbete med kommunikationsnät. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om säkerhet, standarder, lagar och andra bestämmelser inom området samt tillfällen att själva söka information om installationer. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att självständigt och tillsammans med andra lösa problem som uppkommer under arbetets gång samt att dokumentera sitt arbete. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att upprätthålla säkerheten i installationerna. I undervisningen ska både praktiska och teoretiska moment ingå.

text: Undervisningen i ämnet kommunikationsnät ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om olika kommunikationsnät. – Förmåga att planera, utföra och dokumentera arbetsuppgifter i enlighet med standarder, lagar och andra bestämmelser inom området. – Förmåga att använda verktyg och andra hjälpmedel. – Förmåga att installera, kontrollera och driftsätta kommunikationsnät på ett säkert sätt. – Förmåga att felsöka och reparera olika kommunikationsnät.

text: Nivåer i ämnet kommunikationsnät

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: KOMM1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet kommunikationsnät på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Data- och medienätens uppbyggnad och komponenter, däribland router, switch och tv-nät. – Applikationer där kommunikationsnät förekommer, till exempel larm och övervakning. – Datakommunikationsteknikens grunder. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland miljö- och säkerhetsföreskrifter. – Planering och dokumentation av eget arbete. – Överlämningspunkter och ansvar i kommunikationsnät för tele-, dataoch mediesignaler. – Kontaktering av vanligt förekommande kontakter inom data-, tele- och medianät. – Installation och driftsättning av mindre kommunikationsnät för tele, data och media, däribland brandvägg och VPN-tunnel. – Installation och funktionskontroll av ett mindre data- och medienät med fiberkabel. – Val av förläggningssätt med hänsyn till ledningsburna störningar vid samförläggning av kablar. – Enklare felsökning och reparation. – Olika mätvärden i kommunikationsnät.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: KOMM2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet kommunikationsnät på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Uppbyggnad av komponenter och system i fastighetsnät med fiber och koppar. – Olika nätverkskomponenter och deras funktion, till exempel brygga, switch, router och gateway. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland miljö- och säkerhetsföreskrifter. – Tolkning och konstruktion av underlag för olika kommunikationsnät utifrån standarder, regler och andra krav. – Kontaktering och skarvning i data-, tele- och medianät. – Installation och driftsättning av trådlösa WLAN (wireless local area network) med switch och router samt konfigurering av säkerheten i nätet med hjälp av ritningar och anvisningar. – Planering, installation, driftsättning och registrering av kommunikation i och mellan säkerhetssystem, till exempel brandlarm, inbrottslarm,

text: CCTV (closed-circuit television) och passersystem, med hjälp av ritningar och anvisningar. – Installation, driftsättning och inmätning samt registrering av LAN (local area network), till exempel med switch, router och gateway samt med hjälp av ritningar och anvisningar, däribland brandvägg och VPN-tunnel. – Säkerhetsrisker och kryptering av trådbundna och trådlösa nät samt störningar. – Felsökning i hårdvara och mjukvara samt överföringar inom kommunikationsnät. – Tolkning av olika mätvärden i kommunikationsnät.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven beskriver översiktligt hur olika kommunikationsnät är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar och utför med viss säkerhet arbete i kommunikationsnät och gör en enkel dokumentation av sitt arbete. Eleven utför det praktiska arbetet i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med viss säkerhet verktyg och andra hjälpmedel. Eleven installerar och driftsätter med viss säkerhet kommunikationsnät. Resultatet av arbetet är av godtagbar kvalitet. Eleven felsöker och åtgärdar enkla fel i kommunikationsnät.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven beskriver utförligt hur olika kommunikationsnät är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar och utför med säkerhet arbete i kommunikationsnät och gör en noggrann dokumentation av sitt arbete. Eleven utför det praktiska arbetet i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med säkerhet verktyg och andra hjälpmedel. Eleven installerar och driftsätter med säkerhet kommunikationsnät. Resultatet av arbetet är av god kvalitet. Eleven felsöker och åtgärdar relativt komplexa fel i kommunikationsnät.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven beskriver utförligt och nyanserat hur olika kommunikationsnät är uppbyggda och fungerar. Eleven planerar och utför med god säkerhet arbete i kommunikationsnät och gör en noggrann och utförlig dokumentation av sitt arbete. Eleven utför det praktiska arbetet i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven använder med god säkerhet verktyg och andra hjälpmedel. Eleven installerar och driftsätter med god säkerhet kommunikationsnät. Resultatet av arbetet är av mycket god kvalitet. Eleven felsöker och åtgärdar komplexa fel i kommunikationsnät.

title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet kommunikationsnät i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Kommunikationsnät

text: Ämnets syfte

text: Nivåer i ämnet kommunikationsnät

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet elteknik. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: KOMM1000X

text: Centralt innehåll

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: KOMM2000X

text: Centralt innehåll

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A


fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet redovisning i
gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet redovisning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

type: stycke

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

type: paragraf

text: Redovisning

type: rubrik

text: Företagande har en nyckelroll i samhällets ekonomiska utveckling och välstånd. En förutsättning för att ett företag ska kunna bedriva sin verksamhet på ett hållbart sätt är en transparent och välfungerande redovisning. Ämnet redovisning handlar om hur företag dokumenterar och registrerar ekonomiska aktiviteter.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet redovisning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om redovisningens funktion i ett företag samt förmåga att utföra arbetsuppgifter och lösa problem inom redovisning. Undervisningen ska också leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda digitala system som redskap för redovisning. Vidare ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller för företagens redovisning. Undervisningen ska också lyfta fram betydelsen av ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet samt av ett etiskt och transparent förhållningssätt inom redovisning. Undervisningen ska stimulera elevernas intresse för redovisning samt deras vilja att söka ny kunskap inom området. Undervisningen ska också lämna utrymme för reflektion över etiska frågor och vad som är ett omdömesgillt handlande inom redovisning.

text: Undervisningen i ämnet redovisning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om redovisning samt om redovisningens funktion i ett företag. – Kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller för företagens redovisning. – Förmåga att utföra uppgifter och analysera problem inom redovisning samt att använda digitala system som redskap för redovisning i företagsekonomiska sammanhang.

text: Nivåer i ämnet redovisning

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet företagsekonomi. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivåkod: REDO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet redovisning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Redovisningens funktion i ett företag och redovisningens betydelse för ett företags utveckling. Grundläggande företagsekonomiska begrepp med särskild betoning på redovisning. Betydelsen av ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet samt av ett etiskt och transparent förhållningssätt inom redovisning. – Lagar och andra bestämmelser som gäller för företagens redovisning och revision samt god redovisningssed. – Registrering av affärshändelser med hjälp av kontoplan. – Arbete med bokslut med periodiseringar och räkenskapsanalys. – Beskattning, däribland inkomstskatt, moms och socialavgifter. – Revisionens funktion i ett företag. – Ekonomiska rapporter, däribland årsredovisning med tillhörande hållbarhetsredovisning. – Hur problem inom redovisning kan identifieras, analyseras och lösas. Identifiering och analys av redovisningsproblem. – Hantering av digitala system för att utföra uppgifter inom redovisning. I samband med det behandlas säkerhets- och kontrollfrågor förknippade med databehandling.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: REDO2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet redovisning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Redovisningens funktion i ett företag och redovisningens betydelse för ett företags utveckling. Företagsekonomiska begrepp med särskild betoning på redovisning. betydelsen av ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet samt av ett etiskt och transparent förhållningssätt inom redovisning. – Redovisningsprinciper samt lagar och andra bestämmelser som gäller för redovisningens utformning. Normer och praxis inom redovisning samt god redovisningssed. – Registrering av olika typer av affärshändelser med hjälp av kontoplan. – Värdering av tillgångar och skulder. – Arbete med bokslut med olika typer av periodiseringar samt resultatregleringar med hjälp av bokslutsdispositioner. Räkenskapsanalys. – Beskattning i olika företagsformer. Momsdeklaration. Sambandet mellan redovisning och beskattning, däribland periodisering av inkomster och utgifter. – Revisionens innehåll och funktion.

text: – Årsredovisningens funktion och innehåll, däribland hållbarhetsredovisning. – Identifiering och analys av redovisningsproblem. Metoder för att strukturera och lösa redovisningsproblem. – Hantering av digitala system för att utföra uppgifter inom redovisning. I samband med det behandlas säkerhets- och kontrollfrågor förknippade med databehandling.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om redovisning, ekonomiska rapporter och bokslut. Eleven beskriver på ett godtagbart sätt redovisningens funktion och betydelse för ett företags utveckling. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller för företagens redovisning. Eleven utför uppgifter och analyserar problem inom redovisning med viss skicklighet samt använder digitala system som redskap för redovisning i företagsekonomiska sammanhang.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om redovisning, ekonomiska rapporter och bokslut. Eleven beskriver på ett utvecklat sätt redovisningens funktion och betydelse för ett företags utveckling. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller för företagens redovisning. Eleven utför uppgifter och analyserar problem inom redovisning med god skicklighet samt använder digitala system som redskap för redovisning i företagsekonomiska sammanhang.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om redovisning, ekonomiska rapporter och bokslut. Eleven beskriver på ett välutvecklat sätt redovisningens funktion och betydelse för ett företags utveckling. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser som gäller för företagens redovisning. Eleven utför uppgifter och analyserar problem inom redovisning med mycket god skicklighet samt använder digitala system som redskap för redovisning i företagsekonomiska sammanhang.

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet regi i gymnasieskolan och
inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet regi finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Regi

text: Regi handlar om ledarskap i en konstnärlig process. Regissören arbetar med utgångspunkt i en konstnärlig vision med att ge skådespelare regi, samordna sceniska uttryck och arbetsleda. Ämnet regi behandlar hur ett sceniskt ledarskap kan se ut och vilken betydelse det har i en scenisk produktion.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet regi ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i regi, såsom personregi, arbetsledning och samordning av sceniska uttryck. Undervisningen ska också bidra till att eleverna utvecklar förståelse av regins betydelse för helheten i en teaterproduktion. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur teaterns tre hörnpelare berättelsen, berättaren och rummet samverkar. Centralt i all teater är gestaltning och kommunikation. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla färdigheter i att kommunicera med teaterns olika uttrycksmedel och förmåga att medvetet kommunicera med en publik. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i teaterämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av teatern som arbetsplats och regissörens roll i samarbetet mellan teaterproduktionens olika funktioner. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att med användning av områdets begrepp diskutera regissörens roll i samhället, till exempel regissörens möjlighet att leda och påverka människor. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika sätt att leda sceniskt arbete. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av teater som kollektiv konstart. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla ansvarskänsla, initiativförmåga och lyhördhet. Undervisningen ska också betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Teater som konstform undersöker, ställer frågor och berättar om vad det är att vara människa i olika kontexter. Därför ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet på människans beteenden, drivkrafter och livsvillkor. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion och reflektion över etiska frågor och vad som är ett klokt handlande inom regi samt stimulera elevernas kreativitet, skaparglädje och vilja att berätta. Eleverna ska också ges möjlighet att reflektera över det egna skapandet och de frågor som undersöks i den konstnärliga och pedagogiska processen. Undervisningen ska varva praktiska moment med teoretiska och ge eleverna möjlighet att uppleva, analysera och tolka olika teaterformer.

text: Undervisningen i ämnet regi ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om regi och dess betydelse för helheten i regiarbetet. – Förmåga att omsätta kunskaper om regi i praktiskt och konstnärligt arbe- 2 te.

text: – Förmåga att samordna sceniska uttrycksmedel i kommunikation med en publik. – Förmåga att skapa förutsättningar för samarbete i grupp och samspel i gestaltning. – Förmåga att analysera och tolka olika sceniska gestaltningar, med användning av begrepp inom området. – Förmåga att beskriva och reflektera över arbetsprocessen och det egna skapandet i regi.

text: Nivåer i ämnet regi

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: REGI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet regi på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Moment i regiprocessen, däribland dess olika faser såsom inledande analys och tolkning, utforskande arbete samt form och komposition. – Konstnärlig iscensättning av idéer till gestaltning. – Samordning och ledarskap i en konstnärlig process. – Metoder för regi. – Hur sceniska uttrycksmedel såsom kropp och röst, scenografi, kostym, mask, ljus, ljud eller projektion med hjälp av regi samverkar i kommunikation med en publik. – Hur mötet mellan aktörer och publik kan förstås och förstärkas. – Sceniskt produktionsarbete som kollektiv konstform. – Skapande av förutsättningar för samarbete och samspel i en scenisk produktion med fokus på regi och sceniskt ledarskap. – Skapande av en inkluderande och jämställd arbetsmiljö, med utgångspunkt i samtycke och trygghet. – Hur analys och tolkning kan göras av sceniska gestaltningar med fokus på regi. – Begrepp för regiarbete, till exempel kollationering, läsart, vändpunkt, rytm och tempo. – Reflektion över det egna regiarbetet och arbetsprocessen.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven redogör översiktligt för regiprocessens olika faser och regissörens funktion. Eleven omsätter kunskaper och idéer till praktik i sitt regiarbete med godtagbart resultat. Eleven samordnar med viss säkerhet olika sceniska uttrycksmedel i mötet med en publik. Eleven leder andra och skapar godtagbara förutsättningar för samarbete i grupp och samspel i gestaltning. Eleven gör enkla analyser och tolkningar av sceniska gestaltningar med fokus på regi och helhet, med användning av relevanta begrepp. Eleven beskriver och diskuterar översiktligt sitt eget regiarbete.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven redogör utförligt för regiprocessens olika faser och regissörens funktion. Eleven omsätter kunskaper och idéer till praktik i sitt regiarbete med gott resultat. Eleven samordnar med säkerhet olika sceniska uttrycksmedel i mötet med en publik. Eleven leder andra och skapar goda förutsättningar för samarbete i grupp och samspel i gestaltning. Eleven gör utvecklade analyser och tolkningar av sceniska gestaltningar med fokus på regi och helhet, med användning av relevanta begrepp. Eleven beskriver och diskuterar utförligt sitt eget regiarbete.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven redogör utförligt och nyanserat för regiprocessens olika faser och regissörens funktion. Eleven omsätter kunskaper och idéer till praktik i sitt regiarbete med mycket gott resultat. Eleven samordnar med god säkerhet olika sceniska uttrycksmedel i mötet med en publik. Eleven leder andra och skapar mycket goda förutsättningar för samarbete i grupp och samspel i gestaltning. Eleven gör utvecklade och nyanserade analyser och tolkningar av sceniska gestaltningar med fokus på regi och helhet, med användning av relevanta begrepp.

text: Eleven beskriver och diskuterar utförligt och nyanserat sitt eget regiarbete.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet repertoar i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet repertoar finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Repertoar

text: Ämnet repertoar är till sin karaktär konstnärligt och behandlar gestaltning och framförande av koreografiskt material inom en eller flera dansgenrer. Koreografierna kan vara historiska eller samtida. I ämnet behandlas gestaltningsarbete utifrån dansarens och koreografens synvinkel men även utifrån publikens.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet repertoar ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i gestaltningsarbete där tolkning, framförande och scenisk kunskap tillsammans bildar en bas. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla kroppsminne och förståelse av hur dansens rörelseuttryck och formspråk kan nyanseras och varieras utifrån olika konstnärliga idéer och val. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i dansämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Eleverna ska ges möjlighet att närma sig ett yrkesmässigt förhållningssätt till gestaltningsarbetet och utveckla förmåga att variera rörelse och uttryck efter olika typer av danskompositioner och musikaliska kompositioner. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar färdigheter som krävs vid instudering och framförande av dans samt kunskaper om hur olika faktorer bidrar till dansares förmåga att uttrycka sig konstnärligt och kommunicera genom dans. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om repetitionsprocessen samt förmåga att samarbeta och interagera med andra. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att ta ansvar för både det egna och det gemensamma arbetet. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar färdigheter i sceniskt arbete samt förståelse av hur olika konstnärliga uttryck kan samverka i ett sceniskt framförande. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förståelse av olika yrkesroller inom dans och hur de skiljer sig åt. Undervisningen ska betona en inkluderande och jämställd arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om frågor som rör etiska förhållningssätt och upphovsrätt. Utforskande och reflekterande arbetsmetoder är väsentliga i ämnet och ska därför ingå i undervisningen. En del av den konstnärliga processen består av analys och tolkning av egna och andra elevers samt professionellas gestaltningar. Undervisningen ska därför bidra till att eleverna utvecklar förmåga att analysera och tolka egna och andras gestaltningar samt använda relevanta begrepp i samband med gestaltningsarbetet.

text: Undervisningen i ämnet repertoar ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att analysera, tolka, gestalta och framföra olika typer av koreo- 2 grafiskt material.

text: – Förmåga att ta ansvar för både det egna och det gemensamma arbetet i repetitionsprocessen. – Förmåga att kommunicera med medaktörer och publik i det sceniska arbetet. – Kunskaper om etiska förhållningssätt inom dans.

text: Nivåer i ämnet repertoar

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet dansteknik.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: REPE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet repertoar på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Instudering, tolkning, gestaltning och framförande av koreografi. – Tydlighet i rörelse, däribland precision och kontroll av danstekniska färdigheter med fokus på nyansering av rörelsedynamik och musikalisk frasering i förhållande till framförd koreografi. – Mental träning i relation till framförande, däribland rörelseminne, engagemang, koncentration och självförtroende. – Analys, diskussion och reflektion över koreografins estetiska utgångspunkter i relation till dansens formspråk, danskomponenter, sceniska komponenter och sammanhang. – Initiativtagande och omsättning av idéer i en konstnärlig process. – Reflektion över den konstnärliga processen. – Hållbart repetitionsarbete, däribland systematisk repetition, mental träning och planering av repetition. – Samarbete med andra och ansvarstagande för såväl det egna som det gemensamma arbetet. – Rörelsevokabulär och begrepp relevant för repertoararbete. – Kommunikation med medaktörer och publik vid scenframträdanden. – Framförande av koreografi i ett sceniskt sammanhang utifrån ett eller flera estetiska förhållningssätt. – Problematisering av dans utifrån olika etiska förhållningssätt, till exempel utifrån frågor om upphovsrätt.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven utforskar och gestaltar med viss dansteknisk skicklighet koreografiskt material med fokus på nyansering av rörelsedynamik. Eleven samarbetar och interagerar med andra i repetitionsprocessen på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven uttrycker sig konstnärligt och kommunicerar med viss skicklighet med medaktörer och publik vid scenframträdanden. Eleven resonerar översiktligt om etiska förhållningssätt inom dans.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven utforskar och gestaltar med god dansteknisk skicklighet koreografiskt material med fokus på nyansering av rörelsedynamik. Eleven samarbetar och interagerar med andra i repetitionsprocessen på ett fungerande sätt. Eleven uttrycker sig konstnärligt och kommunicerar med god skicklighet med medaktörer och publik vid scenframträdanden. Eleven resonerar utförligt om etiska förhållningssätt inom dans.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven utforskar och gestaltar med mycket god dansteknisk skicklighet koreografiskt material med fokus på nyansering av rörelsedynamik. Eleven samarbetar och interagerar med andra i repetitionsprocessen på ett väl fungerande sätt. Eleven uttrycker sig konstnärligt och kommunicerar med mycket god skicklighet med medaktörer och publik vid scenframträdanden. Eleven resonerar utförligt och nyanserat om etiska förhållningssätt inom dans.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet retorik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet retorik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Retorik

text: Retorik handlar om att kommunicera på ett trovärdigt, övertygande och engagerande sätt. Det tillämpas inom till exempel marknadsföring och politisk argumentation och har även betydelse i privata sammanhang. Ämnet bygger på en lång tradition och har sedan antiken varit ett viktigt kunskapsområde. I ämnet ingår retorikens historia, praktisk tillämpning av retorikens metoder samt analys av retorik.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet retorik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om retorik samt förmåga att utrycka sig retoriskt medvetet i såväl samhälls- och arbetsliv som i privata sammanhang. Undervisningen ska främja elevernas aktiva deltagande i samhällslivet och stärka deras förmåga att påverka demokratiska beslutsprocesser. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att formulera ställningstaganden och argumentera för olika ståndpunkter. Vidare ska undervisningen främja elevernas kreativitet och deras tilltro till sin språkliga förmåga. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av retorikens begrepp, framställningsformer och metoder. I undervisningen ska eleverna ges rikliga tillfällen att praktiskt tillämpa sina kunskaper om retorik samt att anpassa innehåll, struktur, språk och framförande till olika retoriska situationer. Undervisningen ska även lämna utrymme för muntlig framställning i retoriska situationer som har koppling till elevernas utbildning eller intresse. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att analysera retorik i olika typer av muntliga och skriftliga framställningar. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att, med hjälp av retoriska begrepp, analysera budskap som vill övertyga, påverka eller manipulera i tal och texter från olika tider. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla ett kritiskt och analyserande förhållningssätt till hur språk och andra uttrycksmedel används i olika sammanhang, till exempel inom politisk kommunikation och marknadsföring.

text: Undervisningen i ämnet retorik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om retorikens uppkomst och utveckling. – Förmåga att kommunicera muntligt med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang samt att tillämpa retoriska metoder och uttrycksmedel. – Förmåga att analysera retorik i olika typer av muntliga och skriftliga framställningar.

text: Nivåer i ämnet retorik

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet svenska eller nivå 1 i ämnet svenska som andraspråk.

text: Nivåkod: RETO1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet retorik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Retorikens historia, däribland dess betydelse i den västerländska idétraditionen och för demokratins utveckling. Några nedslag i retorikens historia, däribland inflytelserika tal av kvinnor och män från olika tider. – Muntlig framställning av olika slag, med olika syften, i olika sammanhang och i olika typer av retoriska situationer. Monologisk framställning inför en grupp såväl som dialogisk, till exempel diskussions- och debattinlägg. Användning av hjälpmedel för att stödja och förbättra muntliga framställningar. Anpassning av innehåll, struktur, språk och framförande till olika retoriska situationer. – Aktivt lyssnande och konstruktiv respons. – Retorikens praktiska och teoretiska användningsområden, framför allt dess roll som redskap för förberedelser inför muntlig framställning, som stöd för genomförande av muntlig framställning och som redskap för analys. – Den retoriska arbetsprocessens sex delar. – Grundläggande retoriska begrepp, däribland ethos, logos och pathos samt deras betydelse och funktion i retorisk framställning. – Retorikens framställningsformer och metoder. Hur olika medel kan användas för att övertyga, förhandla och påverka i muntliga framställningar. Några retoriska stilfigurer. – Analys och kritisk granskning av retorik i tal och texter från olika tider och från olika medier, till exempel inom marknadsföring och politisk kommunikation.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om retorikens uppkomst och utveckling. Eleven genomför muntliga framställningar med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang samt med i huvudsak fungerande användning av retoriska metoder och uttrycksmedel. Dispositionen är tydlig och ändamålsenlig.

text: Eleven gör en i huvudsak fungerande analys av retorik i olika typer av muntliga och skriftliga framställningar med användning av relevanta begrepp.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om retorikens uppkomst och utveckling. Eleven genomför muntliga framställningar med god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang samt med fungerande användning av retoriska metoder och uttrycksmedel. Dispositionen är tydlig och ändamålsenlig. Eleven gör en fungerande analys av retorik i olika typer av muntliga och skriftliga framställningar med användning av relevanta begrepp.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om retorikens uppkomst och utveckling. Eleven genomför muntliga framställningar med mycket god anpassning till syfte, mottagare och sammanhang samt med väl fungerande användning av retoriska metoder och uttrycksmedel. Dispositionen är tydlig och ändamålsenlig. Eleven gör en väl fungerande analys av retorik i olika typer av muntliga och skriftliga framställningar med användning av relevanta begrepp.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet retorik på engelska i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet retorik på engelska finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Retorik på engelska

text: Retorik handlar om att kommunicera på ett trovärdigt, övertygande och engagerande sätt och används i såväl samhälls- och arbetsliv som privata sammanhang. Ämnet retorik på engelska behandlar retorik i engelskspråkiga miljöer och ökar individens möjligheter att ingå i olika sociala, digitala och kulturella sammanhang där engelska används.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet retorik på engelska ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att använda retorikens grunder i muntliga och skriftliga sammanhang på engelska. Undervisningen ska främja elevernas tilltro till sin kommunikativa förmåga och bidra till deras språkliga säkerhet och kreativitet. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att formulera sig retoriskt medvetet på engelska, med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att med relevanta begrepp analysera och värdera argumentation och budskap i engelskspråkiga sammanhang som syftar till att, på olika sätt, påverka mottagaren. Den ska dessutom ge eleverna möjlighet att diskutera och beakta etiska frågor om förhållandet mellan retorik och yttrandefrihet. Undervisningen ska därigenom främja elevernas samhällsengagemang samt bidra till att eleverna utvecklar ett kritiskt förhållningssätt till hur språk används. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta processinriktat. I detta ingår att planera, bearbeta och utvärdera framställningar med hjälp av den retoriska arbetsprocessen. Undervisningen ska i allt väsentligt bedrivas på engelska.

text: Undervisningen i ämnet retorik på engelska ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att använda retorik för att formulera framställningar på engelska med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. – Förmåga att utvärdera och utveckla arbetsprocess och framställningar. – Förmåga att analysera retoriken i framställningar från olika sammanhang och medier.

text: Nivåer i ämnet retorik på engelska

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet engelska.

text: Nivåkod: RETR1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet retorik på engelska på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Produktion av muntliga och skriftliga framställningar av olika slag. Muntlig framställning, såväl monologisk inför grupp som dialogisk i form av diskussions- och debattinlägg. – Olika sätt att anpassa framställningar efter syfte, mottagare och mottagarens kulturbundna referensramar samt efter retorisk situation. – Den retoriska arbetsprocessens sex delar. – Grundläggande retoriska begrepp, däribland ethos, logos och pathos samt deras betydelse och funktion i retorisk framställning. – Retoriska uttrycksmedel, till exempel retoriska frågor, upprepningar och liknelser. – Andra medel för att påverka en tänkt målgrupp. Röst, uttal, betoning och kroppsspråk samt bild, ljud och text i digitala medier. – Språklig säkerhet i den egna produktionen. Hur man kan uttrycka sig nyanserat och ledigt samt med stilistiskt medveten språklig variation, tydlighet och struktur. – Normer för språkriktighet i olika sammanhang samt problematisering av dessa normers tillämpbarhet i olika retoriska situationer. – Utvärdering och utveckling av den egna arbetsprocessen och av egna muntliga och skriftliga framställningar. Utvärdering av andras framställningar. – Analys av retorisk utformning och retoriska uttrycksmedel i andras framställningar samt i argumentation och budskap i olika engelskspråkiga sammanhang, till exempel i politisk kommunikation, debatter och marknadsföring. – Yttrandefrihet i relation till retorik i olika sammanhang och områden där engelska används.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven använder med viss säkerhet retorik för att anpassa framställningar av olika slag till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven uttrycker sig dessutom med viss språklig säkerhet.

text: Eleven beskriver och utvärderar översiktligt sin egen arbetsprocess och egna framställningar i relation till den retoriska arbetsprocessen. Eleven beskriver och utvärderar andras framställningar på ett enkelt sätt. Eleven analyserar och diskuterar på ett enkelt sätt retoriken i framställningar från olika sammanhang och medier.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven använder med säkerhet retorik för att anpassa framställningar av olika slag till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven uttrycker sig dessutom med språklig säkerhet. Eleven beskriver och utvärderar utförligt sin egen arbetsprocess och egna framställningar i relation till den retoriska arbetsprocessen. Eleven beskriver och utvärderar andras framställningar på ett utvecklat sätt. Eleven analyserar och diskuterar på ett utvecklat sätt retoriken i framställningar från olika sammanhang och medier.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven använder med god säkerhet retorik för att anpassa framställningar av olika slag till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven uttrycker sig dessutom med god språklig säkerhet. Eleven beskriver och utvärderar utförligt och nyanserat sin egen arbetsprocess och egna framställningar i relation till den retoriska arbetsprocessen. Eleven beskriver och utvärderar andras framställningar på ett välutvecklat sätt. Eleven analyserar och diskuterar på ett välutvecklat sätt retoriken i framställningar från olika sammanhang och medier.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet rytmik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet rytmik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Rytmik

text: Musik finns i alla kulturer och berör oss såväl kroppsligt som tankemässigt och känslomässigt. Musik är en estetisk uttrycksform som har olika funktioner och betyder olika saker för var och en av oss. Rytmik används för att utforska musik och gestalta musik både med rörelse och instrument eller sång. Ämnet rytmik har sin grund i gestaltandet av musik med konstnärligt uttryck, i musikaliskt hantverk och i praktisk tillämpning av musikens teori.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet rytmik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om rytmikens tre huvudområden, metrik, solfège och improvisation samt färdigheter i att musicera och gestalta musik, med rörelse och med röst eller instrument. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla sin musikaliska förståelse, med improvisation i rörelse, röst eller instrument som verktyg. Undervisningen ska ta fasta på att stärka elevernas motivation, nyfikenhet och självförtroende i musikutövandet och ge eleverna möjlighet att utveckla färdigheter i musikaliskt skapande, där kreativitet, samarbete och rörelse är centrala verktyg. Genom undervisningen ska eleverna dessutom ges möjlighet att reflektera över sin egen och andras musikaliska gestaltning. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om hållbart musicerande. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i musikämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska också ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att genom rörelse kommunicera med medmusiker och publik. Samarbetsförmåga och ansvarstagande för arbete i grupp är viktigt i musiken. Därför ska eleverna ges möjlighet att musicera tillsammans med andra. Undervisningen ska betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i samtycke, tillit och trygghet. Eleverna ska ges möjlighet att uppleva och arbeta praktiskt med musik, rytm, rörelse och dans från olika kulturer och ges möjlighet att utveckla ett musikaliskt och konstnärligt uttryck. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att analysera och tolka musikupplevelser. Undervisningen ska lämna utrymme för diskussion och reflektion över etiska frågor inom rytmik.

text: Undervisningen i ämnet rytmik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att musicera och gestalta musik med rörelse och röst eller instrument. – Förmåga att använda ett musikaliskt och ett konstnärligt uttryck. – Förmåga att improvisera. – Färdigheter i att använda rörelse som verktyg i det musikaliska lärandet. – Förmåga att kommunicera och samarbeta i musicerande och musikskap- 2 ande.

text: – Kunskaper om musik, rörelse, rytm och dans från olika kulturer.

text: Nivåer i ämnet rytmik

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: RYTM1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet rytmik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Musicerande efter noter och på gehör med rörelse och instrument eller sång. – Utforskande av musikaliska byggstenar, däribland puls, taktarter, frasering, dynamik, musikaliska former och polyrytmik. – Musikalisk kommunikation med rörelse och röst eller instrument. – Fria och styrda former av improvisation, såväl med rörelse som med röst eller instrument. – Metoder för att utveckla kreativitet, fantasi och samarbete. – Metoder för kroppen i rörelse. Träning i kroppskännedom och kroppen i rörelse som instrument för att uttrycka musikaliska intentioner, däribland koordination, avspänningsövningar och rörelseträning. – Musicerande och skapande av musik tillsammans med andra, till exempel komposition i styrda situationer. – Musikalisk kommunikation med medspelare och publik. – Musik, rytm, rörelse och dans från olika kulturer och tidsperioder, till exempel menuett, slängpolska och västafrikansk musikalisk tradition.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven musicerar och gestaltar musik efter noter och på gehör med rörelse och röst eller instrument med viss säkerhet. Eleven använder ett musikaliskt uttryck med godtagbar kvalitet samt ett konstnärligt uttryck. Eleven använder improvisation i skapande och musicerande på ett godtagbart sätt.

text: Eleven utför rörelseövningar på ett i huvudsak fungerande sätt och visar godtagbar koordination, kroppskontroll och tajmning. Eleven kommunicerar och samarbetar i sitt musicerande och musikskapande med viss säkerhet. Eleven visar godtagbara kunskaper om musik, rörelse, rytm och dans från olika kulturer.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven musicerar och gestaltar musik efter noter och på gehör med rörelse och röst eller instrument med säkerhet. Eleven använder ett musikaliskt uttryck med god kvalitet samt ett konstnärligt uttryck. Eleven använder improvisation i skapande och musicerande på ett gott sätt. Eleven utför rörelseövningar på ett fungerande sätt och visar god koordination, kroppskontroll och tajmning. Eleven kommunicerar och samarbetar i sitt musicerande och musikskapande med säkerhet. Eleven visar goda kunskaper om musik, rörelse, rytm och dans från olika kulturer.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven musicerar och gestaltar musik efter noter och på gehör med rörelse och röst eller instrument med god säkerhet. Eleven använder ett musikaliskt uttryck med mycket god kvalitet samt ett konstnärligt uttryck. Eleven använder improvisation i skapande och musicerande på ett mycket gott sätt. Eleven utför rörelseövningar på ett väl fungerande sätt och visar mycket god koordination, kroppskontroll och tajmning. Eleven kommunicerar och samarbetar i sitt musicerande och musikskapande med god säkerhet. Eleven visar mycket goda kunskaper om musik, rörelse, rytm och dans från olika kulturer.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet röst i gymnasieskolan och
inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet röst finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Röst

text: Ämnet röst behandlar rösten som sceniskt uttrycksmedel och olika sätt att träna och använda rösten för olika sammanhang inom teaterområdet. Med hjälp av teorier om och metoder i röstträning och med utgångspunkt i röstens fysiologi skapas förståelse av röstens funktion och förutsättningar i en konstnärlig process.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet röst ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i medveten röstanvändning i olika sceniska gestaltningar. Genom undervisningen ska eleverna utveckla kunskaper om röstens anatomi och fysiologi. Centralt i all teater är gestaltning och kommunikation. Därför ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att gestalta med kropp och röst och därigenom kommunicera med publik. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur teaterns tre hörnpelare berättelsen, berättaren och rummet samverkar. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i teaterämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av teater som kollektiv konstart. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla initiativförmåga, lyhördhet och tillit till den egna förmågan. Undervisningen ska också betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Teater som konstform undersöker, ställer frågor och berättar om vad det är att vara människa i olika kontexter. Därför ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet på människans beteenden, drivkrafter och livsvillkor. Undervisningen ska utgå från elevernas kreativitet och stimulera konstnärligt skapande och berättande. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att med användning av områdets begrepp diskutera teaterns roll i samhället, såsom dess möjlighet att beröra och påverka människor. Genom det gestaltande arbetet ska eleverna enskilt och tillsammans med andra ges möjlighet att reflektera över sitt eget och gruppens skapande. Undervisningen ska varva praktiska moment med teoretiska och ge eleverna möjlighet att uppleva, analysera och tolka sceniska gestaltningar, med fokus på röst.

text: Undervisningen i ämnet röst ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att använda rösten som ett sceniskt uttrycksmedel. – Kunskaper om röstens funktion och användning. – Förmåga att samarbeta i grupp och samspela i gestaltning. – Förmåga att analysera och tolka sceniska gestaltningar, med fokus på rösten samt med användning av olika begrepp från området. – Förmåga att reflektera över det egna skapandet.

text: Nivåer i ämnet röst

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: ROST1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet röst på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Röstorganens anatomi och fysiologi. – Hur olika delar i kroppen samspelar för att producera ljud, tal och sång. – Kroppskännedom, avspänningsteknik samt andnings- och röstövningar. – Effekter av regelbunden röstträning. – Röst och text i samspel. – Rösten som en del i skapandet av sceniska karaktärer. – Röstträning för att kommunicera med rösten anpassat till olika scenrum, till exempel i publika sammanhang. – Samarbete i grupp och samspel i gestaltning, med fokus på rösten. – Analys och tolkning av sceniska gestaltningar med fokus på rösten. – Begrepp för röstträning och analys av rösten som sceniskt uttrycksmedel, till exempel magstöd, artikulation och interpretation. – Reflektion över den egna röstträningen och det egna skapandet.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven använder rösten som sceniskt uttrycksmedel med godtagbart resultat. Eleven beskriver översiktligt röstorganens anatomi. Eleven både samarbetar i grupp och samspelar i gestaltning med viss säkerhet. Eleven gör enkla analyser och tolkningar av sceniska gestaltningar med fokus på rösten, med användning av relevanta begrepp. Eleven reflekterar över och diskuterar översiktligt den egna röstträningen och det egna skapandet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E. 3

text: Betyget C

text: Eleven använder rösten som sceniskt uttrycksmedel med gott resultat. Eleven beskriver utförligt röstorganens anatomi. Eleven både samarbetar i grupp och samspelar i gestaltning med säkerhet. Eleven gör utvecklade analyser och tolkningar av sceniska gestaltningar med fokus på rösten, med användning av relevanta begrepp. Eleven reflekterar över och diskuterar utförligt den egna röstträningen och det egna skapandet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven använder rösten som sceniskt uttrycksmedel med mycket gott resultat. Eleven beskriver utförligt och nyanserat röstorganens anatomi. Eleven både samarbetar i grupp och samspelar i gestaltning med god säkerhet. Eleven gör utvecklade och nyanserade analyser och tolkningar av sceniska gestaltningar med fokus på rösten, med användning av relevanta begrepp. Eleven reflekterar över och diskuterar utförligt och nyanserat den egna röstträningen och det egna skapandet.


title:
Skolverkets föreskrifter
om ämnesplan för ämnet scenisk design i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet scenisk design finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Scenisk design

text: Scenisk design handlar om teaterns olika sceniska komponenter såsom scenografi, rekvisita, kostym, mask, ljus, ljud och projektion. Ämnet scenisk design behandlar olika sceniska uttrycksmedel som tillsammans med skådespelarens arbete skapar den sceniska berättelsen och en estetisk helhet.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet scenisk design ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika sceniska uttrycksmedels betydelse för helheten och färdigheter i att arbeta med scenisk design. Centralt i all teater är gestaltning och kommunikation. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla förmåga att gestalta med olika sceniska uttrycksmedel och medvetet kommunicera med sin publik. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur teaterns tre hörnpelare berättelsen, berättaren och rummet samverkar. Dessutom ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljö och säkerhet i verkstad och på scen. Undervisning ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i teaterämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla ansvarskänsla, initiativförmåga och lyhördhet. Undervisningen ska också betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Undervisningen ska utgå från elevernas kreativitet och stimulera konstnärligt skapande och berättande. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att med användning av områdets begrepp diskutera hur scenisk design kan förstärka berättelsens budskap och teaterns möjlighet att beröra och påverka människor. Genom det gestaltande arbetet ska eleverna ges möjlighet att enskilt och tillsammans med andra reflektera över sitt eget och gruppens skapande. Undervisningen ska varva praktiska moment med teoretiska och ge eleverna möjlighet att uppleva, tolka och analysera sceniska gestaltningar, med fokus på scenisk design.

text: Undervisningen i ämnet scenisk design ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om scenisk design. – Färdigheter i att använda olika sceniska uttrycksmedel. – Förmåga att samarbeta i grupp och att arbeta på ett säkert sätt. – Färdigheter i att med teaterns uttrycksmedel kommunicera med en publik. – Förmåga att analysera och tolka olika sceniska gestaltningar, med användning av begrepp inom området. – Förmåga att reflektera över det egna skapandet.

text: Nivåer i ämnet scenisk design

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SCEN1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet scenisk design på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Hur design och framställning av sceniska uttrycksmedel, till exempel scenografi, rekvisita, kostym, mask, ljus, ljud och projektion skapar en scenisk helhet. – Materialkunskap och hantverkstekniker samt metoder för arbete med planering, skisser, ritningar och modeller. – Arbetsmiljö och säkerhet i verkstad och på scen. – Samarbete med fokus på att kombinera olika sceniska uttrycksmedel till en helhet. – Hur sceniska uttrycksmedel samverkar och kommunicerar med en publik, till exempel genom att förstärka känslor och stämningar och skapa uppfattning av tid och rum. – Analys och tolkning av sceniska gestaltningar med fokus på sceniska uttrycksmedel. – Begrepp för analys av sceniska uttrycksmedel. – Reflektion över det egna skapandet, både individuellt och i grupp.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SCEN2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet scenisk design på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Design och framställning av sceniska uttrycksmedel, till exempel scenografi, rekvisita, kostym, mask, ljus, ljud och projektion, inom valt område. – Materialkunskap och hantverkstekniker, samt metoder för arbete med planering, skisser, ritningar och modeller, inom valt område. – Arbetsmiljö och säkerhet i verkstad och på scen, inom valt område. – Teatern som kollektiv konstart och arbetsplats. – Hur ett valt sceniskt uttrycksmedel samverkar med andra uttrycksmedel och kommunicerar med en publik, anpassat till produktionens inriktning. – Fördjupad analys och tolkning av olika sceniska gestaltningar med fokus på valt sceniskt uttrycksmedel. – Reflektion över det egna skapandet, både individuellt och i grupp, med fokus på att göra medvetna val i en konstnärlig process.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om scenisk design. Eleven skapar en enkel design och använder med visst handlag olika material och tekniker. Eleven samarbetar med viss säkerhet i grupp. Dessutom arbetar eleven på ett säkert sätt och med hänsyn till hälsa och arbetsmiljö. Eleven kommunicerar med viss säkerhet med publik via olika sceniska uttrycksmedel. Eleven gör enkla analyser och tolkningar av olika sceniska gestaltningar med fokus på sceniska uttrycksmedel, med användning av relevanta begrepp. Eleven reflekterar över och diskuterar översiktligt det egna skapandet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om scenisk design. Eleven skapar en genomarbetad design och använder med gott handlag olika material och tekniker. Eleven samarbetar med säkerhet i grupp. Dessutom arbetar eleven på ett säkert sätt och med hänsyn till hälsa och arbetsmiljö. Eleven kommunicerar med säkerhet med publik via olika sceniska uttrycksmedel. Eleven gör utvecklade analyser och tolkningar av olika sceniska gestaltningar med fokus på sceniska uttrycksmedel, med användning av relevanta begrepp. Eleven reflekterar över och diskuterar utförligt det egna skapandet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om scenisk design.

text: Eleven skapar en väl genomarbetad design och använder med mycket gott handlag olika material och tekniker. Eleven samarbetar med god säkerhet i grupp. Dessutom arbetar eleven på ett säkert sätt och med hänsyn till hälsa och arbetsmiljö. Eleven kommunicerar med god säkerhet med publik via olika sceniska uttrycksmedel. Eleven gör utvecklade och nyanserade analyser och tolkningar av olika sceniska gestaltningar med fokus på sceniska uttrycksmedel, med användning av relevanta begrepp. Eleven reflekterar över och diskuterar utförligt och nyanserat det egna skapandet.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet scenisk gestaltning i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet scenisk gestaltning finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Scenisk gestaltning

text: Scenisk gestaltning handlar om mötet mellan aktörer och publik, här och nu. Ämnet scenisk gestaltning behandlar de konstnärliga uttrycksformer som kan samverka i en teaterföreställning, till exempel skådespeleri, kostym och scenografi. Med hjälp av begrepp, teorier och metoder från dessa konstnärliga uttrycksformer skapas förståelse av teatern som konstart.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet scenisk gestaltning ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i gestaltning med olika sceniska uttrycksmedel, främst kropp och röst. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om den sceniska berättelsens uppbyggnad. Centralt i all teater är gestaltning och kommunikation. Undervisningen ska därför också ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i hur andra sceniska uttrycksmedel, förutom kropp och röst, kan användas i gestaltning. Eleverna ska på så vis ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera medvetet med en publik för olika syften och i olika sammanhang. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur teaterns tre hörnpelare berättelsen, berättaren och rummet samverkar. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i teaterämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av teatern som arbetsplats, en teaterproduktions olika yrkesroller och teatern som kollektiv konstart. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla ansvarskänsla, initiativförmåga och lyhördhet. Undervisningen ska också betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Teater som konstform undersöker, ställer frågor och berättar om vad det är att vara människa i olika kontexter. Därför ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet på människans beteenden, drivkrafter och livsvillkor. Undervisningen ska utgå från elevernas kreativitet och stimulera konstnärligt skapande och berättande. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att med användning av områdets begrepp diskutera teaterns roll i samhället, dess möjlighet att beröra och påverka människor, gestalta frågor om makt och identitet samt fungera som arena för tanke- och yttrandefrihet. Genom det gestaltande arbetet ska eleverna ges möjlighet att enskilt och tillsammans med andra reflektera över sitt eget och gruppens skapande. Undervisningen ska varva praktiska moment med teoretiska och ge eleverna möjlighet att uppleva, tolka och analysera olika teaterformer.

text: Undervisningen i ämnet scenisk gestaltning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att använda kroppen och rösten som sceniska uttrycksmedel. 2 – Förmåga att samarbeta i grupp och samspela i gestaltning.

text: – Färdigheter i att använda sceniska uttrycksmedel i kommunikationen med en publik. – Kunskaper om den sceniska berättelsens uppbyggnad. – Förmåga att analysera och tolka olika sceniska gestaltningar med användning av områdets begrepp. – Förmåga att reflektera över det egna skapandet.

text: Nivåer i ämnet scenisk gestaltning

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SCEI1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet scenisk gestaltning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Introduktion till att använda kropp och röst som sceniska uttrycksmedel, till exempel för att improvisera och gestalta sceniska karaktärer. – Hur kropp och röst som sceniska uttrycksmedel används för att kommunicera med publik. – Samarbete i grupp, samspel i gestaltning och gruppdynamik. – Arbete efter givna ramar. – Givande, tagande och lyhördhet i scenisk gestaltning. – Introduktion till hur sceniska uttrycksmedel, till exempel scenografi, kostym, mask, ljus, ljud och projektion, kan användas i möte med en publik. – Samtal om och metoder för mental förberedelse inför sceniska framföranden. – Introduktion till den sceniska berättelsens uppbyggnad. – Introduktion till analys och tolkning av sceniska gestaltningar. – Begrepp för analys av form och innehåll i scenisk gestaltning. – Reflektion över det egna skapandet, både individuellt och i grupp.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SCEI2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet scenisk gestaltning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Metoder för gestaltning av sceniska karaktärer och uttryck med kropp och röst. – Hur kropp och röst som sceniska uttrycksmedel används för att kommunicera med publik.

text: – Samarbete i grupp, samspel i gestaltning och teatern som kollektiv konstart. – Kollektivets roll i förhållande till individen i en konstnärlig process. – Arbete efter givna ramar. – Hur sceniska uttrycksmedel, till exempel scenografi, mask, kostym, ljud, ljus och projektion, kan gestaltas i möte med en publik. – Samtal om och metoder för mental förberedelse inför sceniska framföranden. – Den sceniska berättelsens uppbyggnad och metoder för att skapa en scenisk berättelse. – Analys och tolkning av sceniska gestaltningar. – Reflektion över det egna skapandet, både individuellt och i grupp.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: SCEI3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet scenisk gestaltning på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupat arbete med kropp och röst som sceniska uttrycksmedel. – Hur kropp och röst som sceniska uttrycksmedel används för att kommunicera med publik. – Samarbete och samspel för att skapa en scenisk produktion. – Teatern som kollektiv konstart. – Arbete efter givna ramar. – Repetitionsarbetets olika stadier. – Hur sceniska uttrycksmedel, däribland scenografi, mask, kostym, ljud, ljus och projektion, samverkar i en produktion och i kommunikation med en publik. – Metoder för och samtal om sceniska framföranden, däribland förberedelse, genomförande och utvärdering. – Regiarbetets betydelse för sambandet mellan berättelse, berättare och rum. – Analys och tolkning av sceniska gestaltningar. – Reflektion över det egna skapandet, både individuellt och i grupp.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven gestaltar med godtagbara resultat enkla uttryck med sin kropp och röst. Eleven både samarbetar i grupp och samspelar i gestaltning med viss säkerhet. Eleven använder med viss säkerhet sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med publik. Eleven visar godtagbara kunskaper om den sceniska berättelsens uppbyggnad. Eleven gör enkla analyser och tolkningar av sceniska gestaltningar, med användning av relevanta begrepp. Eleven reflekterar över och diskuterar översiktligt det egna skapandet.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven gestaltar med goda resultat genomarbetade uttryck med sin kropp och röst. Eleven både samarbetar i grupp och samspelar i gestaltning med säkerhet. Eleven använder med säkerhet sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med publik. Eleven visar goda kunskaper om den sceniska berättelsens uppbyggnad. Eleven gör välgrundade analyser och tolkningar av sceniska gestaltningar, med användning av relevanta begrepp. Eleven reflekterar över och diskuterar utförligt det egna skapandet.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven gestaltar med mycket goda resultat väl genomarbetade uttryck med sin kropp och röst. Eleven både samarbetar i grupp och samspelar i gestaltning med god säkerhet. Eleven använder med god säkerhet sceniska uttrycksmedel för att kommunicera med publik. Eleven visar mycket goda kunskaper om den sceniska berättelsens uppbyggnad. Eleven gör välgrundade och nyanserade analyser och tolkningar av sceniska gestaltningar, med användning av relevanta begrepp. Eleven reflekterar över och diskuterar utförligt och nyanserat det egna skapandet.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet sceniskt karaktärsarbete i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet sceniskt karaktärsarbetet finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Sceniskt karaktärsarbete

text: Sceniskt karaktärsarbete handlar om processer inför mötet mellan aktörer och publik. Ämnet sceniskt karaktärsarbete behandlar olika sätt att skapa en scenisk karaktär. Med hjälp av begrepp, teorier och metoder från olika skådespelartraditioner skapas förståelse av karaktärsarbetets funktion i en konstnärlig process.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet sceniskt karaktärsarbete ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om och färdigheter i att skapa sceniska karaktärer. Centralt i all teater är gestaltning och kommunikation. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla förmåga att kommunicera med teaterns olika uttrycksmedel och gestalta sceniska karaktärer med kropp och röst. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av hur teaterns tre hörnpelare berättelsen, berättaren och rummet samverkar. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i teaterämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla förståelse av teatern som kollektiv konstart. Genom undervisningen ska eleverna därför ges möjlighet att utveckla ansvarskänsla, initiativförmåga och lyhördhet. Undervisningen ska också betona en jämställd och inkluderande arbetsmiljö med utgångspunkt i tillit, samtycke och trygghet. Teatern som konstform undersöker, ställer frågor och berättar om vad det är att vara människa i olika kontexter. Därför ska undervisningen stimulera elevernas nyfikenhet på människans beteenden, drivkrafter och livsvillkor. Undervisningen ska utgå från elevernas kreativitet och stimulera konstnärligt skapande och berättande. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att med användning av områdets begrepp diskutera teaterns roll i samhället, såsom dess möjlighet att beröra och påverka människor. Genom det gestaltande arbetet ska eleverna enskilt och tillsammans med andra ges möjlighet att reflektera över det egna skapandet. Undervisningen ska varva praktiska moment med teoretiska och ge eleverna möjlighet att uppleva, analysera och tolka sceniska gestaltningar, med fokus på sceniskt karaktärsarbete.

text: Undervisningen i ämnet sceniskt karaktärsarbete ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Färdigheter i att använda sin kropp och röst i sceniskt karaktärsarbete. – Förmåga att samarbeta i grupp och samspela i gestaltning. – Förmåga att kommunicera med en publik med hjälp av sceniska karaktärer. – Kunskaper om den sceniska berättelsens uppbyggnad. – Förmåga att analysera och tolka sceniska gestaltningar med fokus på 2 karaktärer och med användning av olika begrepp från området.

text: – Förmåga att reflektera över det egna skapandet.

text: Nivåer i ämnet sceniskt karaktärsarbete

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SCES1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet sceniskt karaktärsarbete på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Metoder och teorier för att gestalta sceniska karaktärer med kropp och röst, till exempel utifrån improvisation eller dramatisk text. – Samarbete i grupp. – Den sceniska karaktären i samspel med andra sceniska karaktärer. – Sceniska karaktärer i kommunikation med en publik, till exempel genom karaktärens handlingar, mask och kostym. – Sceniska berättelser som bygger på improvisation eller dramatisk text. – Analys och tolkning av sceniska karaktärer. – Begrepp för analys av sceniska karaktärer, till exempel status, vilja och hinder. – Reflektion över det egna skapandet av sceniska karaktärer.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SCES2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet sceniskt karaktärsarbete på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Fördjupat arbete med metoder och teorier för att gestalta sceniska karaktärer med utgångspunkt i dramatisk text. – Samarbete i grupp med fokus på teatern som kollektiv konstart. – Samspel i sceniska gestaltningar med fokus på karaktär, dynamik och berättande. – Sceniska karaktärer i kommunikation med en publik, anpassat till spelstil. – Den dramatiska textens form och innehåll samt hur den fungerar som inspiration och stimulans i det sceniska karaktärsarbetet. – Analys och tolkning av sceniska gestaltningar med fokus på karaktärsarbete. – Begrepp för analys av sceniska karaktärer, till exempel undertext, impuls och angelägenhetsgrad. – Reflektion över det egna skapandet av sceniska karaktärer kopplat till metoder för karaktärsarbete.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven gestaltar med godtagbart resultat enkla sceniska karaktärer med sin kropp och röst. Eleven både samarbetar i grupp och samspelar i gestaltning med viss säkerhet. Eleven kommunicerar med viss säkerhet med publik genom gestaltning av sceniska karaktärer. Eleven visar godtagbara kunskaper om hur olika sceniska karaktärer bygger upp sceniska berättelser. Eleven gör enkla analyser och tolkningar av sceniska gestaltningar, med användning av relevanta begrepp. Eleven reflekterar över och diskuterar översiktligt det egna skapandet av sceniska karaktärer.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven gestaltar med gott resultat genomarbetade sceniska karaktärer med sin kropp och röst. Eleven både samarbetar i grupp och samspelar i gestaltning med säkerhet. Eleven kommunicerar med säkerhet med publik genom gestaltning av sceniska karaktärer. Eleven visar goda kunskaper om hur olika sceniska karaktärer bygger upp sceniska berättelser. Eleven gör utvecklade analyser och tolkningar av sceniska gestaltningar, med användning av relevanta begrepp. Eleven reflekterar över och diskuterar utförligt det egna skapandet av sceniska karaktärer.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven gestaltar med mycket gott resultat väl genomarbetade sceniska karaktärer med sin kropp och röst. Eleven både samarbetar i grupp och samspelar i gestaltning med god säkerhet. Eleven kommunicerar med god säkerhet med publik genom gestaltning av sceniska karaktärer. Eleven visar mycket goda kunskaper om hur olika sceniska karaktärer bygger upp sceniska berättelser. Eleven gör utvecklade och nyanserade analyser och tolkningar av sceniska gestaltningar, med användning av relevanta begrepp. Eleven reflekterar över och diskuterar utförligt och nyanserat det egna skapandet av sceniska karaktärer.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet konst och kultur i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet konst och kultur finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Konst och kultur

text: Konst och kultur är ett humanistiskt ämne som behandlar konstarternas utveckling inom olika områden, till exempel bildkonst, dans, musik, teater och arkitektur. Med kunskaper i konst och kultur får människan möjlighet att förstå olika tiders tänkande och skapande samt konstarternas betydelse i samhället. Ämnet spänner över såväl nutida som historiska samt nationella och internationella kulturströmningar med betoning på den västerländska utvecklingen.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet konst och kultur ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om olika tiders konst och kulturuttryck och hur de samspelar med strömningar i samhället. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla sin förmåga att reflektera över egna kulturupplevelser samt analysera och tolka konst och kulturuttryck på olika sätt. Den ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om vad som kan menas med begreppen konst och kultur. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att bekanta sig med olika konstarter och kulturuttryck, huvudsakligen från västvärlden men också från icke västerländska kultursfärer. Därigenom ska undervisningen stimulera elevernas intresse av att ta del av och förstå konst och kulturuttryck i sin omvärld. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att uppleva olika slags konst och kulturuttryck fysiskt och digitalt och att analysera dem utifrån olika perspektiv. På så sätt ska undervisningen främja ett reflekterande och analytiskt förhållningssätt till konstarterna och till hur konst och kulturuttryck påverkar och påverkas av händelser, aktörer och förändringar i samhället.

text: Undervisningen i ämnet konst och kultur ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om konstarter och kulturuttryck under olika epoker. – Förmåga att resonera om hur konst och andra kulturuttryck och samhälle påverkar varandra. – Kunskaper om begreppen konst och kultur. – Förmåga att reflektera över kulturupplevelser samt att analysera och tolka konst och kulturuttryck.

text: Nivåer i ämnet konst och kultur

text: Nivå 1, 100 poäng. Betyg i konst och kultur som omfattar nivå 1 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i konstarterna och samhället som omfattar nivå 1. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Betyg i konst och kultur som omfattar nivå 2 kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i konstarterna och samhället som omfattar nivå 2.

text: Nivåkod: KONS1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet konst och kultur på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Västerländska konstarter och kulturuttryck från olika epoker fram till sekelskiftet 1900, med centrala teman, stildrag och begrepp. Exempel på inflytande från icke västerländska kultursfärer. – Konstarter och kulturuttryck under olika tider i relation till samhällsförhållanden och samhällsförändringar. – Konstnärens roll i samhället och villkoren för konstnärlig verksamhet. Hur de skiftat över tid för olika grupper och i olika miljöer. – Hur olika aktörer, till exempel makthavare och konstbeställare, har använt konst och kulturuttryck för olika syften under olika tider. – Olika innebörder av begreppen konst och kultur genom historien samt förhållandet mellan dessa. – Analys och tolkning av konst och andra kulturuttryck utifrån olika perspektiv, till exempel stildrag, teman, komposition och kontext.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: KONS2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet konst och kultur på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Västerländska konstarter och kulturuttryck från 1900 och framåt, med centrala teman, stildrag och begrepp, mot bakgrund av tidigare epoker och stilar. Exempel på inflytande från icke västerländska kultursfärer. – Konstarter och kulturuttryck från 1900 och framåt i relation till samhällsförhållanden och samhällsförändringar. – Konstnärens roll i samhället och villkoren för konstnärlig verksamhet. Hur de skiftat över tid för olika grupper och i olika miljöer. – Hur olika aktörer, till exempel makthavare och konstbeställare, har använt och använder konst och kulturuttryck för olika syften. – Kontroversiell konst från 1900 och framåt. – Hur konstbegreppet har förändrats från 1900 och framåt. Konstnärens, marknadens och publikens inflytande över ett konstverks innebörd, kvalitet och värde. – Förhållandet mellan etablerad kultur, subkultur och populärkultur inom konstarterna. – Analys och tolkning av konst och andra kulturuttryck, även i jämförelse med tidigare epoker och stilar, utifrån olika perspektiv, till exempel stildrag, teman, komposition och kontext.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om västerländska konstarter och kulturuttryck under olika epoker. Eleven för enkla resonemang om hur konst, kulturuttryck och samhälle påverkar varandra. Eleven för enkla resonemang om innebörden av och förhållandet mellan begreppen konst och kultur under olika tider. Eleven formulerar enkla reflektioner över kulturupplevelser. Eleven gör enkla analyser och tolkningar av konst och kulturuttryck och använder då med viss säkerhet relevanta begrepp.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om västerländska konstarter och kulturuttryck under olika epoker. Eleven för utvecklade resonemang om hur konst, kulturuttryck och samhälle påverkar varandra. Eleven för utvecklade resonemang om innebörden av och förhållandet mellan begreppen konst och kultur under olika tider. Eleven formulerar utvecklade reflektioner över kulturupplevelser. Eleven gör utvecklade analyser och tolkningar av konst och kulturuttryck och använder då med säkerhet relevanta begrepp.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om västerländska konstarter och kulturuttryck under olika epoker. Eleven för utvecklade och nyanserade resonemang om hur konst, kulturuttryck och samhälle påverkar varandra. Eleven för utvecklade och nyanserade resonemang om innebörden av och förhållandet mellan begreppen konst och kultur under olika tider.

text: Eleven formulerar utvecklade och nyanserade reflektioner över kulturupplevelser. Eleven gör utvecklade och nyanserade analyser och tolkningar av konst och kulturuttryck och använder då med god säkerhet relevanta begrepp.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet servering i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet servering finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025. På Skolverkets vägnar PETER FREDRIKSSON Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Servering

text: Ämnet servering behandlar yrkesmässigt serveringsarbete i olika restaurangverksamheter. Ämnet behandlar presentation, försäljning och servering av mat och dryck samt gästbemötande. Det behandlar också utformning och organisation av olika typer av matsalar samt bestämmelser om hygien och arbetsmiljö inom området. Dessutom behandlar ämnet olika drycker.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet servering ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att utföra serveringsarbete samt att presentera och sälja mat och dryck. Därför ska undervisningen ge eleverna möjlighet att använda serveringsmetoder och bärtekniker samt att arbeta ergonomiskt. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att utforma menyer, göra uppdukningar och bordsdekorationer samt att hantera och vårda redskap och annan utrustning. Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla kunskaper om drycker och dryckesservering samt om ansvarsfull alkoholservering. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att utöva värdskap och ge god service. Eleverna ska dessutom ges möjlighet att utveckla förmåga att bemöta gäster samt att ta hänsyn till olika önskemål och behov. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser som gäller hygien, arbetsmiljö, hållbarhet och säkerhet inom yrkesområdet. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar kreativitet och problemlösningsförmåga samt de kunskaper som behövs för att kunna situationsanpassa arbetet. Dessutom ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera och använda fackspråk samt att samarbeta med andra. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet och lust att lära samt ge dem möjlighet att reflektera över bemötande, faktorer som skapar en inbjudande måltidsmiljö, hållbarhet och etiska frågor kopplat till yrket.

text: Undervisningen i ämnet servering ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att planera och organisera arbetet efter situationens krav. – Förmåga att utföra serveringsarbete samt att presentera och sälja mat och dryck. – Förmåga att bemöta samt samarbeta och kommunicera med andra i samband med servering. – Förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. – Kunskaper om drycker.

text: Nivåer i ämnet servering

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 200 poäng, som bygger på nivå 2. Nivå 4, 200 poäng, som bygger på nivå 3. Nivå 5, 200 poäng, som bygger på nivå 4.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: SERR1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet servering på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Förberedelse inför servering, däribland iordningställande av matsal efter givna instruktioner. – Vanliga mat- och dryckesmenyer. – Utformning av enklare menyer utifrån anvisningar. – Allergi- och specialkost samt olika kostval. – Enklare servering av mat samt av varma och kalla drycker. – Enklare dukningar och dekorationer utifrån givna instruktioner. – Utrustning och material vid serveringsarbete. – Enklare kassahantering och betalningsmoment. – Grundläggande gästbemötande samt hur mat och dryck kan presenteras på ett enkelt sätt. – Grundläggande fackspråk. – Samarbete och kommunikation vid servering. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland

text: arbetsmiljölagen

text: och

text: livsmedelslagen

text: . – Alkoholservering. – Säkerhet och ergonomi i arbetet. – Hållbarhets- och miljömärkningar. – Vanliga kalla och varma drycker, däribland vin, öl, spritdrycker och alkoholfria drycker. Deras karaktär utifrån grundsmakerna. Provningsmetoder.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: SERR2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet servering på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll: – Förberedelse inför servering, däribland iordningställande av matsal anpassat till olika serveringssätt. – Mat- och dryckesmenyers uppbyggnad. – Utformning av enklare menyer, till exempel efter säsong eller tillgång på råvaror.

text: – Anpassning av måltid till allergier och önskemål om specialkost och andra kostval. – Etiska och miljömässiga frågor som rör mat och dryck. – Servering av mat samt av kalla och varma drycker. – Vanliga dukningar och dekorationer. – Vanligt förekommande kassahantering och betalningsmoment. – Gästbemötande. Hur mat och dryck kan presenteras på ett säljande sätt. – Samarbete och kommunikation i arbetet. – Lagar och andra bestämmelser inom området, däribland

text: arbetsmiljölagen

text: och

text: alkohollagen

text: . – Säkerhet och ergonomi i arbetet. – Vanliga kalla och varma drycker, deras karaktär, tillverkning och användning.

text: Nivå 3, 200 poäng

text: Nivåkod: SERR3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet servering på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Förberedelse inför servering, däribland iordningställande av matsal. Dukning efter situationens krav och för att skapa en inbjudande måltidsmiljö. – Mat- och dryckesmenyers uppbyggnad ur ett historiskt och nutida perspektiv. – Utformning av menyer anpassade för situationens krav, däribland ekonomisk och ekologisk hållbarhet samt efter säsong och tillfälle. – Anpassning av måltid till allergier och önskemål om specialkost och andra kostval. – Etiska och miljömässiga frågor som rör livsmedel och livsmedelshantering. – Vanligt förekommande serveringsarbete, däribland tallriksservering, fatservering och bufféservering. – Serveringsmetoder för olika måltidsdrycker, däribland vin, öl och spritdrycker. – Kassahantering och betalningsmoment utifrån situationens krav. – Säljande presentation av mat och dryck till gäst. – Hur gästfrågor kan hanteras samt hur bemötandet av gästen kan påverka försäljningen. – Samarbete och kommunikation i arbetet. – Lagar och andra bestämmelser inom området. – Säkerhet och ergonomi i arbetet. – Nyanser i olika dryckers karaktär och hur dessa kan beskrivas. – Historia, tradition och trender vad gäller drycker.

text: Nivåkod: SERR4000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet servering på nivå 4 ska behandla följande centrala innehåll: – Förberedelse inför servering, däribland iordningställande av matsal anpassat till gästantal, tidsramar och personalförutsättningar. – Dukning efter tema, koncept och beställningsarrangemang. – Utformning av en inbjudande måltidsmiljö anpassad till situationens krav. – Mat- och dryckesmenyer för restaurang och beställningsarrangemang, däribland prissättning. – Utformning av matsedel till beställningsarrangemang, till exempel utifrån traditioner, trender och teman med hänsyn tagen till ekonomiska och ekologiska aspekter. – Anpassning av måltid till allergier samt önskemål om specialkost och andra kostval. – Etiska, miljömässiga och ekonomiska val i arbetet. – Serveringsarbete, däribland uppläggning och servering framför gäst utifrån situationens krav. – Kassahantering och betalningsmoment utifrån situationens krav samt kassaredovisning. – Serviceinriktat gästbemötande samt säljande presentation av mat och dryck till gäst utifrån situationens krav. – Samarbete och kommunikation i arbetet. – Lagar och andra bestämmelser inom området. – Säkerhet och ergonomi i arbetet. – Olika dryckers karaktär i kombination med mat utifrån sensorik. – Några drycker, deras historiska utveckling och betydelse i dag. – Fördjupning inom dryckesområdet, till exempel avseende kaffe, öl, champagne, barteknik eller vinprovning.

text: Nivå 5, 200 poäng

text: Nivåkod: SERR5000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet servering på nivå 5 ska behandla följande centrala innehåll: – Yrkesmässig förberedelse inför servering, däribland iordningställande av matsal. – Olika sätt att skapa en helhetsupplevelse för gästen. – Hur måltidsmiljö kan skapas på ett yrkesmässigt sätt och hur den kan påverka restaurangens försäljning. – Yrkesmässig planering av mat- och dryckesmenyer samt utformning av menyer för offerter med hänsyn till ekonomisk och ekologisk hållbarhet.

text: – Anpassning av måltid till allergier och önskemål om specialkost och andra kostval. – Yrkesmässig servering. Simultana moment kopplade till utsatta tidsramar. – Traditionella och moderna matsalshantverk. – Vanligt förekommande hantverksmässiga metoder vid servering och hantering av drycker, däribland dekantering. – Dukning till fest, ceremoniella måltider, högtider och tematiska beställningsarrangemang. – Yrkesmässig hantering av kassasystem och olika betalningsmoment samt kassaredovisning. – Yrkesmässigt gästbemötande och yrkesmässig presentation av mat och dryck. – Serviceinriktad och säljande kommunikation med gäst. – Yrkesmässig försäljning och merförsäljning. – Samarbete och kommunikation i arbetet. – Lagar och andra bestämmelser inom området. – Säkerhet och ergonomi i arbetet. – Alkoholens konsekvenser och skadeverkningar. Ansvarsfull alkoholservering. – Fördjupad beskrivning av dryckers karaktär utifrån sensorik. Hur olika drycker kan kombineras med mat. Hur ursprung och tillverkning påverkar dryckers karaktär. Rådgivning vid dryckesval. – Fördjupning inom dryckesområdet, till exempel avseende kaffe, öl, champagne, barteknik eller vinprovning.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven planerar och organiserar arbetet på ett godtagbart sätt. Eleven utför serveringsarbete samt presenterar och säljer mat och dryck med viss säkerhet. Eleven bemöter samt samarbetar och kommunicerar med andra på ett godtagbart sätt. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven visar godtagbara kunskaper om drycker.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven planerar och organiserar arbetet på ett gott sätt. Eleven utför serveringsarbete samt presenterar och säljer mat och dryck med säkerhet. Eleven bemöter samt samarbetar och kommunicerar med andra på ett gott sätt. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven visar goda kunskaper om drycker.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven planerar och organiserar arbetet på ett mycket gott sätt. Eleven utför serveringsarbete samt presenterar och säljer mat och dryck med god säkerhet. Eleven bemöter samt samarbetar och kommunicerar med andra på ett mycket gott sätt. Eleven arbetar i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Eleven visar mycket goda kunskaper om drycker.