title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet maskintjänst i
gymnasieskolan och inom kommunal
vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet maskintjänst finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Maskintjänst

text: Människan har sedan urminnes tider använt fartyg som färdmedel på vatten och fartygstrafik är än i dag ett av våra viktigaste och mest miljövänliga transportmedel. Ämnet maskintjänst behandlar fartygs säkra framförande och drift. I ämnet behandlas teknik, utrustning och arbetsmetoder som används inom maskinavdelningen på fartyg i yrkestrafik.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet maskintjänst ska syfta till att eleverna utvecklar förmåga att yrkesmässigt utföra drift- och underhållsarbete samt vakthållning inom maskinavdelningen på fartyg i yrkestrafik. Enligt nationella och internationella bestämmelser är dessa kunskaper och förmågor ett krav för tjänstgöring ombord. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla kunskaper om branschens ansvar för hållbar utveckling. Produktoch teknikutvecklingen inom sjöfartsnäringen ställer krav på anpassning och flexibilitet. Undervisningen ska därför stimulera elevernas nyfikenhet och vilja till fortsatt lärande i arbetslivet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förmåga att planera, genomföra och utvärdera arbetsuppgifter i relation till uppsatta mål för säkerhet och kvalitet. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att tolka och följa instruktioner och manualer på både svenska och engelska. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar förmåga att hantera material, verktyg och utrustning med hänsyn till ergonomi, hälsa och säkerhet. Arbete till sjöss innebär stora risker för besättningen där felbedömningar och brister i kommunikationen kan leda till allvarliga konsekvenser för både den enskilde och för gruppen. Därtill kan skador på fartyget eller fartygets utrustning leda till att besättning och passagerare, fartyg eller miljö utsätts för fara. Miljöskyddsarbete, arbetsmiljö och säkerhet ska därför ha en central plats i undervisningen och bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att identifiera, förebygga och hantera risker i den egna arbetsmiljön. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om yrkesrollen. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ansvarstagande och förmåga att förhålla sig kritiskt granskande till attityder och värderingar på arbetsplatsen. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att kommunicera och samverka i olika yrkessammanhang. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förmåga att föra värderande diskussioner om arbetsprocess och resultat. I undervisningen ska teoretiska och praktiska kunskaper vävas samman till en helhet för eleverna. Arbetsuppgifterna ska vara konstruerade med utgångspunkt i autentisk fartygsmiljö och utföras med relevanta metoder, verktyg och utrustning. På så sätt ska undervisningen förbereda eleverna för situationer som de kan komma att möta i sin yrkesutövning. Undervisningen

text: ska bidra till att eleverna utvecklar kreativitet samt problemlösnings- och initiativförmåga. Undervisningen ska organiseras så att eleverna får möjlighet att utföra sina uppgifter både individuellt och i samarbete med andra.

text: Undervisningen i ämnet maskintjänst ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förmåga att utföra drift- och underhållsarbete samt vakthållning inom maskinavdelningen på fartyg i yrkestrafik, på ett säkert och hållbart sätt. – Förmåga att samverka och kommunicera i yrkessammanhang. – Kunskaper om system, konstruktioner och utrustning inom maskinavdelningen på fartyg i yrkestrafik samt om lagar och andra bestämmelser som reglerar yrkesområdet.

text: Nivåer i ämnet maskintjänst

text: Nivå 1, 250 poäng, som bygger på nivå 1 i ämnet fartygsunderhåll. Nivå 2, 250 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 250 poäng

text: Nivåkod: MASN1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet maskintjänst på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Vakthållning och driftrutiner

text: – Vakthållning i maskin. – Utförande av vaktrutiner, däribland kontroll av tryck, temperaturer och nivåer samt pejling av tankar. – Överlämning av vakten. – Start och stopp av huvud- och hjälpmaskineri. – Bunkring och transfer av bränsle och olja. – Ballast-, länsvatten- och sludgehantering. – Övervakning och drift av pannor. – Öppning och stängning av vattentäta dörrar. – Lastning och stuvning av förråd. – Användning av intern kommunikationsutrustning.

text: Reparations- och underhållsarbete

text: – Vanligt förekommande underhållsarbete enligt underhållssystemet. – Enklare reparationer. – Hantering och underhåll av material, verktyg och utrustning på ett säkert sätt. – Arbete med hänsyn till ergonomi, arbetsmiljö, säkerhet och miljöskydd. – Utvärdering av utfört arbete i relation till uppsatta mål för säkerhet och kvalitet.

text: Samverkan och kommunikation

text: – Termer och begrepp som används vid arbete till sjöss, däribland maskinrumsterminologi. – Ordergivning och kommunikation med vakthavande befäl vid vakthållning, däribland maskinorder på svenska och engelska. – Situationsanpassat bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar.

text: System, konstruktioner och utrustning

text: – Fartygs manöveregenskaper och manöverförmåga. – Huvudmaskineri. Olika typer av förbränningsmotorer. – Framdrivningssystem. – Eldriven framdrift och lagring av el i batterier. – Alternativa bränslen och energikällor. – Hjälpmaskineri med elsystem, däribland generator och eltavla. – Bränsle-, smörjolje- och kylvattensystem. – Länsnings- och ballastsystem.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller vakthållning inom maskinavdelningen på fartyg. – Bestämmelser och rutiner för olika typer av maskinrumslarm, däribland brandlarm.

text: Nivå 2, 250 poäng

text: Nivåkod: MASN2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet maskintjänst på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Vakthållning och driftrutiner

text: – Vakthållning i maskin vid olika förutsättningar och förhållanden. – Öppning och stängning av luckor, portar och vattentäta dörrar. – Användning av intern kommunikationsutrustning.

text: Reparations- och underhållsarbete

text: – Underhåll av huvud- och hjälpmaskineri. – Underhåll av separatorer, kylare, filter och pumpar. – Underhåll av övriga tekniska system ombord. – Felsökning och reparation av fartygets tekniska utrustning. – Användning av traverser, lyftanordningar och kranar. – Riggning av lyftanordningar i maskinrummet. – Val, hantering och underhåll av material, verktyg och utrustning på ett säkert sätt. – Arbete med hänsyn till ergonomi, arbetsmiljö, säkerhet och miljöskydd. – Utvärdering av utfört arbete i relation till uppsatta mål för säkerhet och kvalitet.

text: Samverkan och kommunikation

text: 4 – Fartygs- och maskinrumstermer på engelska.

text: – Samverkan och kommunikation i arbetet, däribland överlämning av arbetsuppgifter. – Ordergivning på svenska och engelska samt signaler vid bunkring och vid användning av kranar, traverser och lyftutrustning. – Situationsanpassat bemötande och agerande. Faktorer som påverkar den sociala arbetsmiljön, däribland attityder och värderingar.

text: System, konstruktioner och utrustning

text: – Fartygs manöveregenskaper och manöverförmåga vid olika förutsättningar och förhållanden. – Olika typer av framdrivningssystem. – Eldriven framdrift och lagring av el i batterier. – Alternativa bränslen och energikällor. – Komponenter i olika typer av hjälpmaskinerier och övriga tekniska system ombord. – Komponenter i bränsle-, smörjolje- och kylvattensystem, däribland separator, kylare och filter. – Komponenter i länsnings- och ballastsystem, däribland pumpar, länsvattenseparator och ballastvattenrening. – Underhållssystem för fartyg.

text: Lagar och andra bestämmelser

text: – Lagar och andra bestämmelser som gäller vakthållning inom maskinavdelningen på olika typer av fartyg.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven genomför arbetsuppgifter inom maskinavdelningen med godtagbart resultat. Eleven hanterar material, verktyg och utrustning på ett godtagbart sätt. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med godtagbar användning av fackspråk. Eleven visar godtagbara kunskaper om system, konstruktioner och utrustning inom maskinavdelningen ombord på fartyg i yrkestrafik. Eleven visar godtagbara kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven genomför arbetsuppgifter inom maskinavdelningen med gott resultat. Eleven hanterar material, verktyg och utrustning på ett gott sätt. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med utvecklad användning av fackspråk. Eleven visar goda kunskaper om system, konstruktioner och utrustning inom maskinavdelningen ombord på fartyg i yrkestrafik. Eleven visar goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven genomför arbetsuppgifter inom maskinavdelningen med mycket gott resultat. Eleven hanterar material, verktyg och utrustning på ett mycket gott sätt. Eleven utvärderar arbetsprocess och resultat samt ger förslag på hur arbetet kan förbättras. Eleven arbetar säkert och använder arbetsmetoder som främjar hållbar utveckling. Eleven samverkar och kommunicerar i yrkessammanhang med välutvecklad användning av fackspråk. Eleven visar mycket goda kunskaper om system, konstruktioner och utrustning inom maskinavdelningen ombord på fartyg i yrkestrafik. Eleven visar mycket goda kunskaper om lagar och andra bestämmelser inom yrkesområdet.


text: I

text: 16 kap. 21 §

text: och

text: 20 kap. 6 §

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan.

type: stycke

type: paragraf

text: I bilaga 1 till dessa föreskrifter finns den gemensamma ämnesplanen för ämnen inom moderna språk – fortsättning. Ämnesplanen är gemensam för de ämnen som anges i bilaga 2. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga 1

text: Moderna språk – fortsättning

type: rubrik

text: Moderna språk innefattar ett stort antal språk och varje språk utgör ett eget ämne. Dessa kan sinsemellan vara mycket olika vad gäller allt från skriftsystem och uttal till utbredning och användning. Kunskaper i flera språk ökar individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang och att delta i internationellt studie- och arbetsliv. Kunskaper i moderna språk kan dessutom ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i moderna språk – fortsättning ska syfta till att eleverna utvecklar språk- och omvärldskunskaper så att de kan, vill och vågar använda målspråket i olika sammanhang och syften. Undervisningen ska i allt väsentligt bedrivas på målspråket och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en allsidig kommunikativ förmåga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förståelse av målspråket i tal och skrift (reception) samt sin förmåga att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang (produktion och interaktion). Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sitt språk mot större tydlighet och variation samt sin förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska även bidra till att eleverna kan värdera och använda innehåll från olika typer av källor i sin egen produktion och interaktion samt formulera och utveckla sina framställningar på egen hand och tillsammans med andra. Undervisningen ska dra nytta av omvärlden för kontakter, upplevelser och kunskaper. Eleverna ska på så sätt ges möjlighet att utveckla förståelse av livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella förhållanden i olika sammanhang och delar av världen där målspråket används. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att utveckla sin flerspråkighet där kunskaper i olika språk samverkar och stödjer varandra. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar språklig medvetenhet och kunskaper om hur de kan lära sig språk i och utanför undervisningen. Undervisningen i moderna språk – fortsättning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av målspråket i tal och skrift. – Förmåga att formulera sig och kommunicera på målspråket i tal och skrift. – Förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang. – Förståelse av kulturella och sociala förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används.

text: Nivåer i ämnet

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande eller nivå 1 i moderna språk – grund. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MODO1000X

text: Innehållet och kriterierna för betyget E på denna nivå relaterar till A2.2 i den gemensamma europeiska referensramen för språk.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i moderna språk – fortsättning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är bekanta för eleverna. – Vardagliga situationer samt intressen, personer, platser, aktiviteter och aktuella händelser. – Åsikter, känslor och erfarenheter. – Levnadssätt, sociala relationer och kulturella företeelser i olika sammanhang och områden där språket används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Reception

text: – Tydligt talat språk, främst i lugnt tempo, även med inslag av dialektal variation, och texter, främst enkla, från olika medier. – Talat språk och texter som är instruerande, informerande, beskrivande, berättande, diskuterande och kontaktskapande, till exempel dialoger, samtal, intervjuer och enkla nyheter. – Berättelser och annan fiktion, även i talad eller dramatiserad form. – Sånger och dikter. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang samt för att anpassa lyssnande och läsning till framställningens form, innehåll och syfte, till exempel genom att repetera, slå upp ord och översiktsläsa. – Sökning och värdering av innehåll i ett urval av muntliga och skriftliga källor av olika slag, utifrån olika syften. – Språkliga företeelser, däribland uttal, ord och fasta språkliga uttryck, grammatiska strukturer och stavning, i det språk som eleverna möter. – Hur vanliga sammanbindande ord och uttryck används för att skapa språkligt sammanhängande helheter.

text: Produktion och interaktion

text: – Samtal, diskussion och skrivande där eleverna berättar, beskriver och instruerar. – Strategier för att bidra till och underlätta samtal och skriftlig interaktion, även digital, till exempel genom att ge bekräftelse, formulera om, förklara, lyssna aktivt och avsluta på ett artigt sätt.

text: – Hur eleverna i sin egen produktion och interaktion kan uttrycka sig sammanhängande och med tydlighet, variation och grundläggande anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Uttal, ord och fasta språkliga uttryck, grammatiska strukturer och stavning i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna muntliga och skriftliga framställningar.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MODO2000X

text: Innehållet och kriterierna för betyget E på denna nivå relaterar till B1.1 i den gemensamma europeiska referensramen för språk.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i moderna språk – fortsättning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Aktuella och för eleverna bekanta ämnesområden. – Vardagliga situationer samt intressen, aktiviteter och händelseförlopp. – Åsikter, känslor, erfarenheter och framtidsplaner samt relationer och etiska frågor. – Levnadsvillkor, traditioner, sociala relationer och kulturella företeelser i olika sammanhang och områden där språket används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Reception

text: – Talat språk, främst i måttligt tempo, även med inslag av dialektal och sociolektal variation, och texter, främst lättillgängliga, från olika medier. – Talat språk och texter som är instruerande, informerande, beskrivande, berättande, diskuterande, argumenterande och kontaktskapande, till exempel samtal, intervjuer, nyheter, reportage och tidningsartiklar. – Skönlitteratur och annan fiktion, även i talad och filmatiserad form. – Sånger och dikter. – Strategier för att uppfatta detaljer och förstå sammanhang samt för att anpassa lyssnande och läsning till framställningens form, innehåll och syfte. – Sökning och värdering av innehåll i muntliga och skriftliga källor av olika slag, utifrån olika syften. – Språkliga företeelser, däribland uttal, grammatiska strukturer och satsbyggnad, ord med olika stilvärden och fasta språkliga uttryck samt stavning, i det språk som eleverna möter. – Hur sammanbindande ord och andra uttryck används för att skapa struktur och språkligt sammanhängande helheter.

text: Produktion och interaktion

text: – Samtal, diskussion och skrivande där eleverna berättar, beskriver, instruerar och motiverar sina åsikter.

text: – Hur man skiljer mellan en källas innehåll och sina egna tankar i egen produktion och interaktion. – Strategier för att bidra till och underlätta samtal och skriftlig interaktion, även digital, till exempel genom att ge bekräftelse, ställa följdfrågor, lyssna aktivt, formulera om, förklara och bidra med nya infallsvinklar. – Hur eleverna i sin egen produktion och interaktion kan uttrycka sig sammanhängande och med tydlighet, variation, flyt och grundläggande anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Uttal, ord och fasta språkliga uttryck, grammatiska strukturer och satsbyggnad samt stavning i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna muntliga och skriftliga framställningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven lyssnar samt förstår och tolkar huvudsakligt innehåll och tydliga detaljer i talat språk i olika sammanhang. Eleven läser samt förstår och tolkar huvudsakligt innehåll och tydliga detaljer i texter av olika slag. Eleven väljer och värderar innehåll i muntliga och skriftliga källor av olika slag samt använder på ett delvis relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven på ett enkelt och i någon mån fungerande sätt. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven på ett enkelt och i någon mån fungerande sätt. I interaktion i olika sammanhang uttrycker sig eleven på ett enkelt och i någon mån fungerande sätt. Eleven använder dessutom strategier som i viss utsträckning underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven diskuterar på ett enkelt sätt, på målspråket, förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används, även utifrån egna erfarenheter eller kunskaper.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven lyssnar samt förstår och tolkar på ett välgrundat sätt huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer i talat språk i olika sammanhang. Eleven läser samt förstår och tolkar på ett välgrundat sätt huvudsakligt innehåll

text: och väsentliga detaljer i texter av olika slag. Eleven väljer och värderar innehåll i muntliga och skriftliga källor av olika slag samt använder på ett relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt samt i någon mån anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt samt i någon mån anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. I interaktion i olika sammanhang uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt samt i någon mån anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven använder dessutom strategier som underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven diskuterar på ett översiktligt sätt, på målspråket, förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används, även utifrån egna erfarenheter eller kunskaper.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven lyssnar samt förstår och tolkar på ett välgrundat och nyanserat sätt såväl helhet som detaljer i talat språk i olika sammanhang. Eleven läser samt förstår och tolkar på ett välgrundat och nyanserat sätt såväl helhet som detaljer i texter av olika slag. Eleven väljer och värderar innehåll i muntliga och skriftliga källor av olika slag samt använder på ett relevant och effektivt sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt samt med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt samt med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. I interaktion i olika sammanhang uttrycker sig eleven på ett fungerande sätt samt med viss anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven använder dessutom strategier som underlättar och förbättrar interaktionen och för den framåt på ett konstruktivt sätt. Eleven diskuterar på ett utvecklat sätt, på målspråket, förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används, även utifrån egna erfarenheter eller kunskaper.

text: Bilaga 2

text: Ämnen som omfattas av den gemensamma ämnesplanen

text: Albanska – fortsättning Arabiska – fortsättning Arameiska – fortsättning Amhariska – fortsättning Armeniska – fortsättning Azerbajdzjanska – fortsättning Bengaliska – fortsättning Bosniska – fortsättning Bulgariska – fortsättning Danska – fortsättning Darginska – fortsättning Dari, farsi– fortsättning Estniska – fortsättning Finska – fortsättning Franska – fortsättning Georgiska – fortsättning Grekiska – fortsättning Hebreiska – fortsättning Hindi – fortsättning Isländska – fortsättning Italienska – fortsättning Japanska – fortsättning Jiddisch – fortsättning Karelska – fortsättning Kinesiska, kantonesiska – fortsättning Koreanska – fortsättning Kroatiska – fortsättning Kurdiska – fortsättning Lettiska – fortsättning Litauiska – fortsättning Makedonska – fortsättning Meänkieli – fortsättning Nederländska – fortsättning Norska – fortsättning Pashto – fortsättning Persiska – fortsättning Polska – fortsättning Portugisiska – fortsättning Punjabi – fortsättning Romani chib – fortsättning Rumänska – fortsättning Ryska – fortsättning Samiska – fortsättning Serbiska – fortsättning Slovakiska – fortsättning 7

text: Slovenska – fortsättning Somaliska – fortsättning Spanska – fortsättning Swahili – fortsättning Thai – fortsättning Tigre – fortsättning Tigrinja – fortsättning Tjeckiska – fortsättning Turkiska – fortsättning Tyska – fortsättning Uiguriska – fortsättning Ukrainska – fortsättning Ungerska – fortsättning Urdu – fortsättning Uzbekiska – fortsättning Vietnamesiska – fortsättning

fs: skolfs

publisher: Statens skolverk

title: Skolverkets föreskrifter om gemensam ämnesplan för ämnen inom moderna språk – fortsättning i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: I

text: 16 kap. 21 §

text: och

text: 20 kap. 6 §

text: skollagen (2010:800)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga 1

text: Moderna språk – fortsättning

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i moderna språk – fortsättning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av målspråket i tal och skrift. – Förmåga att formulera sig och kommunicera på målspråket i tal och skrift. – Förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang. – Förståelse av kulturella och sociala förhållanden i olika sammanhang 2 och områden där språket används.

text: Nivåer i ämnet

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MODO1000X

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: Reception

text: Produktion och interaktion

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MODO2000X

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: Reception

text: Produktion och interaktion

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: och väsentliga detaljer i texter av olika slag. Eleven väljer och värderar innehåll i muntliga och skriftliga källor av olika slag samt använder på ett relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt samt i någon mån anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt samt i någon mån anpassat till syfte, mottagare och situation. I interaktion i olika sammanhang uttrycker sig eleven på ett i huvudsak fungerande sätt samt i någon mån anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven använder dessutom strategier som underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven diskuterar på ett översiktligt sätt, på målspråket, förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används, även utifrån egna erfarenheter eller kunskaper.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Bilaga 2


text: I

text: 16 kap. 21 §

text: och

text: 20 kap. 6 §

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan.

text: I bilaga 1 till dessa föreskrifter finns den gemensamma ämnesplanen för ämnen inom moderna språk – fördjupning. Ämnesplanen är gemensam för de ämnen som anges i bilaga 2. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga 1

text: Moderna språk – fördjupning

text: Moderna språk innefattar ett stort antal språk och varje språk utgör ett eget ämne. Dessa kan sinsemellan vara mycket olika vad gäller allt från skriftsystem och uttal till utbredning och användning. Kunskaper i flera språk ökar individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang och att delta i internationellt studie- och arbetsliv. Kunskaper i moderna språk kan dessutom ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i moderna språk – fördjupning ska syfta till att eleverna utvecklar språk- och omvärldskunskaper så att de kan, vill och vågar använda målspråket i olika sammanhang och syften. Undervisningen ska i allt väsentligt bedrivas på målspråket och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en allsidig kommunikativ förmåga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla sin förståelse av målspråket i tal och skrift (reception) samt sin förmåga att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang (produktion och interaktion). Genom undervisningen ska eleverna också ges möjlighet att utveckla språklig säkerhet, bland annat genom uttal, vokabulär, stavning, grammatiska strukturer, meningsbyggnad och textbindning och genom att utveckla sin förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska även bidra till att eleverna kan värdera och använda innehåll från olika typer av källor i sin egen produktion och interaktion samt formulera och utveckla sina framställningar på egen hand och tillsammans med andra. Undervisningen ska dra nytta av omvärlden för kontakter, upplevelser och kunskaper. Eleverna ska på så sätt ges möjlighet att utveckla förståelse av livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella förhållanden i olika sammanhang och delar av världen där målspråket används. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att utveckla sin flerspråkighet där kunskaper i olika språk samverkar och stödjer varandra. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar språklig medvetenhet och kunskaper om hur de kan lära sig språk i och utanför undervisningen. Undervisningen i moderna språk – fördjupning ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av målspråket i tal och skrift. – Förmåga att formulera sig och kommunicera på målspråket i tal och skrift. – Förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang. – Förståelse av kulturella och sociala förhållanden i olika sammanhang 2 och områden där språket används.

text: Nivåer i ämnet

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i moderna språk – fortsättning. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MODF1000X

text: Innehållet och kriterierna för betyget E på denna nivå relaterar till B1.2 i den gemensamma europeiska referensramen för språk.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i moderna språk – fördjupning på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Aktuella och bekanta ämnesområden, även med anknytning till samhälls- och arbetsliv och till elevernas utbildning. – Händelser och händelseförlopp. – Åsikter, tankar och erfarenheter samt relationer och etiska frågor. – Innehåll och form i olika typer av fiktion. – Aktuella händelser, sociala och kulturella företeelser och förhållanden samt värderingar i olika sammanhang och områden där språket används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. – Målspråkets ställning i världen.

text: Reception

text: – Talat språk i varierande tempo, även med inslag av dialektal och sociolektal variation, och texter, däribland texter av mindre komplex karaktär, från olika medier. – Talat språk och texter som är berättande, förklarande, diskuterande, argumenterande och rapporterande, till exempel intervjuer, reportage, manualer och enklare populärvetenskapliga texter. – Skönlitteratur och annan fiktion. – Sånger och dikter. – Strategier för att uppfatta detaljer och dra slutsatser om innehåll och budskap, till exempel genom att associera, återberätta, förutse innehåll och ställa sig frågor. – Värdering av relevans och trovärdighet hos källor av olika slag och utifrån olika syften. – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang, i det språk som eleverna möter, skapas genom meningsbyggnad, ord, fraser och kollokationer. – Hur struktur och sammanhang, i det språk som eleverna möter, skapas genom ord och fraser som markerar till exempel orsakssammanhang, kontrast, talarens inställning, tidsaspekt och avslutning.

text: Produktion och interaktion

text: – Muntlig och skriftlig produktion och interaktion av olika slag, i informella och något formella sammanhang, där eleverna berättar, sammanfattar, förklarar, motiverar sina åsikter, värderar och diskuterar. – Hur man skiljer mellan en källas innehåll och sina egna tankar i egen produktion och interaktion. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i diskussioner och skriftlig interaktion, även digital, med anknytning till samhälls- och arbetsliv, till exempel genom att ställa följdfrågor, formulera om, förklara och bidra med nya infallsvinklar. – Språklig säkerhet i elevernas egen produktion och interaktion. Hur man kan uttrycka sig sammanhängande och med variation, tydlighet, struktur, flyt och grundläggande anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Uttal, vokabulär och stavning samt grammatiska strukturer, meningsbyggnad och textbindning i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna muntliga och skriftliga framställningar.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MODF2000X

text: Innehållet och kriterierna för betyget E på denna nivå relaterar till B2.1 i den gemensamma europeiska referensramen för språk.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i moderna språk – fördjupning på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Konkreta och abstrakta ämnesområden med anknytning till samhällsoch arbetsliv samt elevernas utbildning. – Åsikter, idéer och erfarenheter samt etiska och existentiella frågor. – Teman, innehåll och form i olika typer av fiktion, däribland film och skönlitteratur. – Samhällsfrågor, sociala, kulturella, politiska och historiska förhållanden samt värderingar i olika sammanhang och områden där språket används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Reception

text: – Talat språk, även i relativt snabbt tempo och med inslag av dialektal och sociolektal variation. – Talat språk och texter, även av relativt komplex och formell karaktär, från olika medier. – Talat språk och texter som är berättande, diskuterande, argumenterande, rapporterande och redogörande, till exempel föredrag, debatter, formella brev och populärvetenskapliga texter. – Skönlitteratur, även dikter och dramatik, såväl samtida som utdrag ur äldre verk.

text: Produktion och interaktion

text: – Muntlig och skriftlig produktion och interaktion med olika syften, i informella och något formella sammanhang, där eleverna resonerar, argumenterar och ansöker samt sammanför innehåll från olika muntliga och skriftliga källor. – Strategier för att bidra till och aktivt medverka i argumentation och diskussioner med anknytning till samhälls- och arbetsliv, till exempel genom att ställa följdfrågor, förklara, bidra med nya infallsvinklar och anknyta till andras inlägg. – Språklig säkerhet i elevernas egen produktion och interaktion. Hur man kan uttrycka sig nyanserat och med variation, tydlighet, struktur, ledighet och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Uttal, vokabulär, stavning, grammatiska strukturer och meningsbyggnad samt textbindning och styckeindelning i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna muntliga och skriftliga framställningar.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: MODF3000X

text: Innehållet och kriterierna för betyget E på denna nivå relaterar till B2.2 i den gemensamma europeiska referensramen för språk.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i moderna språk – fördjupning på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Teoretiska och komplexa ämnesområden, även av viss vetenskaplig karaktär, med anknytning till samhälls- och arbetsliv, till elevernas utbildning och till ett valt fördjupningsområde. – Åsikter, idéer och erfarenheter. – Kulturyttringar i samtiden och historien. – Samhällsfrågor, sociala, kulturella, politiska och historiska förhållanden samt aktuella etiska och existentiella frågor i olika sammanhang och områden där språket används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Reception

text: – Talat språk, även i snabbt tempo och med inslag av dialektal och sociolektal variation. – Talat språk och texter, även av komplex och formell karaktär, från olika medier. – Talat språk och texter som är berättande, diskuterande, argumenterande, redogörande och utredande, till exempel debatter, föreläsningar, avtalstexter och texter som används inom högre studier. – Samtida och äldre skönlitteratur inom olika genrer, till exempel dramatik. – Underförstådd betydelse i det talade språk och i de texter som eleverna möter. – Strategier för att överblicka och strukturera innehåll från större textmängder eller längre sekvenser av talat språk, till exempel genom att sortera, visualisera, sammanfatta och identifiera det bärande innehållet. – Värdering av användbarhet hos källor av olika slag och utifrån olika syften. – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang, i det språk som eleverna möter, skapas genom komplex meningsbyggnad, ordbildning och stilnivå. – Hur struktur och sammanhang, i det språk som eleverna möter, skapas genom sambandsmarkörer, effektiv styckeindelning, tes och kärnmeningar. – Hur stilistiska och retoriska grepp används för olika syften samt hur språk används som maktmedel.

text: Produktion och interaktion

text: – Muntlig och skriftlig produktion och interaktion med olika syften, i informella och formella sammanhang, där eleverna resonerar utifrån olika perspektiv, argumenterar, utreder, ansöker och förhandlar. – Muntlig och skriftlig framställning inom ett fördjupningsområde. – Användning av olika typer av källor, med källkritisk medvetenhet och vedertagna sätt att ange källor, inom valt fördjupningsområde och inom andra områden.

text: – Strategier för att medverka i och leda samtal med anknytning till samhälls- och arbetsliv, till exempel genom att inleda, fördela ordet, förklara, sammanfatta och anknyta till andras inlägg. – Användning av grundläggande stilistiska och retoriska grepp. – Språklig säkerhet i elevernas egen produktion och interaktion. Hur man kan uttrycka sig nyanserat och välstrukturerat samt med variation, tydlighet, ledighet, precision och flexibilitet med hänsyn till syfte, mottagare och sammanhang. Uttal, vokabulär, stavning, grammatiska strukturer och meningsbyggnad samt textbindning och styckeindelning i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna och andras framställningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven lyssnar samt förstår och tolkar huvudsakligt innehåll och tydliga detaljer i talat språk i olika sammanhang. Eleven läser samt förstår och tolkar huvudsakligt innehåll och tydliga detaljer i texter av olika slag. Eleven väljer med källkritisk medvetenhet innehåll från muntliga och skriftliga källor av olika slag och använder på ett relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven med viss språklig säkerhet och till viss del anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven med viss språklig säkerhet och till viss del anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. I interaktion i olika sammanhang uttrycker sig eleven med viss språklig säkerhet och till viss del anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven använder dessutom strategier som i viss utsträckning underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven diskuterar på ett översiktligt sätt, på målspråket, förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används, även utifrån egna erfarenheter eller kunskaper.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven lyssnar samt förstår och tolkar på ett välgrundat sätt huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer i talat språk i olika sammanhang. Eleven läser samt förstår och tolkar på ett välgrundat sätt huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer i texter av olika slag. Eleven väljer med källkritisk medvetenhet innehåll från muntliga och skriftliga källor av olika slag och använder på ett relevant och effektivt sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven med språklig säkerhet och i huvudsak anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven med språklig säkerhet och i huvudsak anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. I interaktion i olika sammanhang uttrycker sig eleven med språklig säkerhet och i huvudsak anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven använder dessutom strategier som underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven diskuterar på ett utvecklat sätt, på målspråket, förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används, även utifrån egna erfarenheter eller kunskaper.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven lyssnar samt förstår och tolkar på ett välgrundat och nyanserat sätt såväl helhet som detaljer i talat språk i olika sammanhang. Eleven läser samt förstår och tolkar på ett välgrundat och nyanserat sätt såväl helhet som detaljer i texter av olika slag. Eleven väljer med källkritisk medvetenhet innehåll från muntliga och skriftliga källor av olika slag och använder på ett relevant, effektivt och problematiserande sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven med god språklig säkerhet och anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven med god språklig säkerhet och anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. I interaktion i olika sammanhang uttrycker sig eleven med god språklig säkerhet och anpassat till syfte, mottagare och sammanhang. Eleven använder dessutom strategier som underlättar och förbättrar interaktionen och för den framåt på ett konstruktivt sätt. Eleven diskuterar på ett välutvecklat sätt, på målspråket, förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används, även utifrån egna erfarenheter eller kunskaper.

text: Bilaga 2

text: Albanska – fördjupning Arabiska – fördjupning Amhariska – fördjupning Arameiska – fördjupning Armeniska – fördjupning Azerbajdzjanska – fördjupning Bengaliska – fördjupning Bosniska – fördjupning Bulgariska – fördjupning Danska – fördjupning Darginska – fördjupning Dari, farsi– fördjupning Estniska – fördjupning Finska – fördjupning Franska – fördjupning Georgiska – fördjupning Grekiska – fördjupning Hebreiska – fördjupning Hindi – fördjupning Isländska – fördjupning Italienska – fördjupning Japanska – fördjupning Jiddisch – fördjupning Karelska – fördjupning Kinesiska, kantonesiska – fördjupning Koreanska – fördjupning Kroatiska – fördjupning Kurdiska – fördjupning Lettiska – fördjupning Litauiska – fördjupning Makedonska – fördjupning Meänkieli – fördjupning Nederländska – fördjupning Norska – fördjupning Pashto – fördjupning Persiska – fördjupning Polska – fördjupning Portugisiska – fördjupning Punjabi – fördjupning Romani chib – fördjupning Rumänska – fördjupning Ryska – fördjupning Samiska – fördjupning Serbiska – fördjupning Slovakiska – fördjupning 9

text: Slovenska – fördjupning Somaliska – fördjupning Spanska – fördjupning Swahili – fördjupning Thai – fördjupning Tigre – fördjupning Tigrinja – fördjupning Tjeckiska – fördjupning Turkiska – fördjupning Tyska – fördjupning Uiguriska – fördjupning Ukrainska – fördjupning Ungerska – fördjupning Urdu – fördjupning Uzbekiska – fördjupning Vietnamesiska – fördjupning

title: Skolverkets föreskrifter om gemensam ämnesplan för ämnen inom moderna språk – fördjupning i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: I

text: 16 kap. 21 §

text: och

text: 20 kap. 6 §

text: skollagen (2010:800)

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga 1

text: Moderna språk – fördjupning

text: Ämnets syfte

text: – Förståelse av kulturella och sociala förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används.

text: Nivåer i ämnet

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MODF1000X

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: Reception

text: Produktion och interaktion

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MODF2000X

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: Reception

text: – Talat språk och texter som är berättande, diskuterande, argumenterande, rapporterande och redogörande, till exempel föredrag, debatter, formella brev och populärvetenskapliga texter. – Skönlitteratur, även dikter och dramatik, såväl samtida som utdrag ur äldre verk. – Hur attityder, synsätt och stilnivå kommer till uttryck i det språk som eleverna möter. – Strategier för att dra slutsatser om syfte, synsätt och underförstådd betydelse, även i större textmängder eller längre sekvenser av talat språk, till exempel genom att anteckna, ställa sig frågor och identifiera huvudbudskap. – Värdering av relevans och tillförlitlighet hos källor av olika slag och utifrån olika syften. – Hur variation och anpassning till syfte, mottagare och sammanhang, i det språk som eleverna möter, skapas genom meningsbyggnad, ordbildning och val av ord, till exempel regionala varianter och kollokationer, i informella och formella sammanhang. – Hur struktur och sammanhang, i det språk som eleverna möter, skapas genom sambandsmarkörer som uttrycker till exempel orsakssammanhang och jämförelse. – Hur det muntliga och skriftliga språk som eleverna möter är uppbyggt för att påverka en tänkt målgrupp.

text: Produktion och interaktion

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: MODF3000X

text: Centralt innehåll

text: Kommunikationens innehåll

text: – Teoretiska och komplexa ämnesområden, även av viss vetenskaplig karaktär, med anknytning till elevernas utbildning och valt fördjupningsområde samt till samhälls- och arbetsliv. – Åsikter, idéer och erfarenheter. – Kulturyttringar i samtiden och historien. – Samhällsfrågor, sociala, kulturella, politiska och historiska förhållanden samt aktuella etiska och existentiella frågor i olika sammanhang och områden där språket används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper.

text: Reception

text: Produktion och interaktion

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Bilaga 2


title:
Skolverkets föreskrifter om gemensam ämnesplan för ämnen inom moderna
språk – grund i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: I

text: 16 kap. 21 §

text: och

text: 20 kap. 6 §

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan.

text: I bilaga 1 till dessa föreskrifter finns den gemensamma ämnesplanen för ämnen inom moderna språk – grund. Ämnesplanen är gemensam för de ämnen som anges i bilaga 2. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga 1

text: Moderna språk – grund

text: Moderna språk innefattar ett stort antal språk och varje språk utgör ett eget ämne. Dessa kan sinsemellan vara mycket olika vad gäller allt från skriftsystem och uttal till utbredning och användning. Kunskaper i flera språk ökar individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang och att delta i internationellt studie- och arbetsliv. Kunskaper i moderna språk kan dessutom ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva. Moderna språk – grund behandlar grundläggande kunskaper i språket.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i moderna språk – grund ska syfta till att eleverna utvecklar språk- och omvärldskunskaper så att de kan, vill och vågar använda målspråket i enkla sammanhang för olika syften. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på målspråket och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en grundläggande kommunikativ förmåga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av målspråket i tal och skrift (reception) samt förmåga att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift med anpassning till syfte, mottagare och sammanhang (produktion och interaktion). I detta ingår även förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att använda innehåll från olika typer av källor i sin egen produktion och interaktion samt att formulera och utveckla sina framställningar på egen hand och tillsammans med andra. Undervisningen ska dra nytta av omvärlden för kontakter, upplevelser och kunskaper. Eleverna ska på så sätt ges möjlighet att utveckla förståelse av livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella förhållanden i olika sammanhang och delar av världen där målspråket används. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att utveckla sin flerspråkighet där kunskaper i olika språk samverkar och stödjer varandra. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar språklig medvetenhet och kunskaper om hur de kan lära sig språk i och utanför undervisningen.

text: Undervisningen i moderna språk – grund ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av målspråket i tal och skrift. – Förmåga att formulera sig och kommunicera på målspråket i tal och skrift. – Förmåga att anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang. – Förståelse av kulturella och sociala förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används.

text: Nivåer i ämnet

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande eller nivå 1 i moderna språk – nybörjare.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MODG1000X

text: Innehållet och kriterierna för betyget E på denna nivå relaterar till A2.1 i den gemensamma europeiska referensramen för språk.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i moderna språk – grund på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer samt intressen, personer, platser, aktiviteter och händelser. – Åsikter, känslor och erfarenheter. – Vardagsliv, levnadssätt och sociala relationer i olika sammanhang och områden där språket används, även i jämförelse med egna erfarenheter och kunskaper. Målspråkets utbredning i världen.

text: Reception

text: – Tydligt talat, enkelt språk, främst i lugnt tempo, och enkla texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier. – Dialoger, samtal och intervjuer. – Berättelser och annan fiktion, även i talad eller dramatiserad form. – Sånger och dikter. – Muntliga och skriftliga meddelanden samt information, till exempel reklam, tidtabeller och notiser. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och sammanhang samt för att anpassa lyssnande och läsning till framställningens form och innehåll. – Sökning av enkel information i ett avgränsat urval av muntliga och skriftliga källor av olika slag för användning i egen produktion och interaktion. – Språkliga företeelser, däribland uttal, ord och fasta språkliga uttryck, grammatiska strukturer och stavning, i det språk som eleverna möter. – Hur olika formuleringar används för att inleda och avsluta olika typer av framställningar och samtal.

text: Produktion och interaktion

text: – Samtal och skrivande för kontakt och kommunikation. – Presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar i sammanhängande tal och skrift. – Strategier, däribland omformuleringar, frågor och stödjande fraser, för att bidra till och underlätta samtal och skriftlig interaktion, även digital.

text: – Hur eleverna i sin egen produktion och interaktion kan uttrycka sig sammanhängande samt med tydlighet, någon variation och grundläggande anpassning till syfte, mottagare och sammanhang. Uttal, ord, artighetsfraser, tilltalsord och andra fasta språkliga uttryck samt grammatiska strukturer och stavning i elevernas egen produktion och interaktion. – Bearbetning av egna muntliga och skriftliga framställningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven lyssnar samt förstår och tolkar det mest väsentliga av innehållet i tydligt talat, enkelt språk i lugnt tempo om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven läser samt förstår och tolkar det mest väsentliga av innehållet i enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven väljer enkel information från ett avgränsat urval av muntliga och skriftliga källor samt använder på ett delvis relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med fraser och meningar. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med fraser och meningar. I interaktion uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med ord, fraser och meningar. Eleven använder dessutom strategier som i någon mån underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven kommenterar på ett enkelt sätt, på målspråket, förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven lyssnar samt förstår och tolkar huvudsakligt innehåll och tydliga detaljer i tydligt talat, enkelt språk i lugnt tempo om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven läser samt förstår och tolkar huvudsakligt innehåll och tydliga detaljer i enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven väljer enkel information från ett avgränsat urval av muntliga och skriftliga källor samt använder på ett relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion.

text: I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt, relativt tydligt och till viss del sammanhängande. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt, relativt tydligt och till viss del sammanhängande. I interaktion uttrycker sig eleven enkelt och relativt tydligt med ord, fraser och meningar. Eleven använder dessutom strategier som i viss utsträckning underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven kommenterar på ett enkelt sätt, på målspråket, förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven lyssnar samt förstår och tolkar helheten och väsentliga detaljer i tydligt talat, enkelt språk i lugnt tempo om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven läser samt förstår och tolkar helheten och väsentliga detaljer i enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven väljer enkel information från ett avgränsat urval av muntliga och skriftliga källor samt använder på ett relevant och effektivt sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven i någon mån varierat, relativt tydligt och relativt sammanhängande. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven i någon mån varierat, relativt tydligt och relativt sammanhängande. I interaktion uttrycker sig eleven relativt tydligt med ord, fraser och

text: meningar samt i någon mån anpassat till syfte, mottagare och samman-

text: hang. Eleven använder dessutom strategier som underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven kommenterar på ett översiktligt sätt, på målspråket, förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används.

text: Bilaga 2

text: Ämnen som omfattas av den gemensamma ämnesplanen

text: Albanska – grund Arabiska – grund Amhariska – grund Arameiska – grund Armeniska – grund Azerbajdzjanska – grund Bengaliska – grund Bosniska – grund Bulgariska – grund Danska – grund Darginska – grund Dari, farsi– grund Estniska – grund Finska – grund Franska – grund Georgiska – grund Grekiska – grund Hebreiska – grund Hindi – grund Isländska – grund Italienska – grund Japanska – grund Jiddisch – grund Karelska – grund Kinesiska, kantonesiska – grund Koreanska – grund Kroatiska – grund Kurdiska – grund Lettiska – grund Litauiska – grund Makedonska – grund Meänkieli – grund Nederländska – grund Norska – grund Pashto – grund Persiska – grund Polska – grund Portugisiska – grund Punjabi – grund Romani chib – grund Rumänska – grund Ryska – grund Samiska – grund Serbiska – grund 6 Slovakiska – grund

text: Slovenska – grund Somaliska – grund Spanska – grund Swahili – grund Thai – grund Tigre – grund Tigrinja – grund Tjeckiska – grund Turkiska – grund Tyska – grund Uiguriska – grund Ukrainska – grund Ungerska – grund Urdu – grund Uzbekiska – grund Vietnamesiska – grund

type: foreskrift


title:
Skolverkets föreskrifter om gemensam ämnesplan för ämnen inom moderna
språk – nybörjare i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: I

text: 16 kap. 21 §

text: och

text: 20 kap. 6 §

text: skollagen (2010:800)

text: finns bestämmelser om att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan.

text: I bilaga 1 till dessa föreskrifter finns den gemensamma ämnesplanen för ämnen inom moderna språk – nybörjare. Ämnesplanen är gemensam för de ämnen som anges i bilaga 2. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Anna Jägberg

text: Bilaga 1

text: Moderna språk – nybörjare

text: Moderna språk innefattar ett stort antal språk och varje språk utgör ett eget ämne. Dessa kan sinsemellan vara mycket olika vad gäller allt från skriftsystem och uttal till utbredning och användning. Kunskaper i flera språk ökar individens möjligheter att ingå i olika sociala och kulturella sammanhang och att delta i internationellt studie- och arbetsliv. Kunskaper i moderna språk kan dessutom ge nya perspektiv på omvärlden, ökade möjligheter till kontakter och större förståelse för olika sätt att leva. Moderna språk – nybörjare riktar sig till elever utan förkunskaper i språket.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i moderna språk – nybörjare ska syfta till att eleverna utvecklar språk- och omvärldskunskaper så att de kan, vill och vågar använda målspråket i enkla sammanhang för olika syften. Undervisningen ska i möjligaste mån bedrivas på målspråket och bidra till att eleverna, genom språkanvändning i funktionella och meningsfulla sammanhang, utvecklar en grundläggande kommunikativ förmåga. Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av målspråket i tal och skrift (reception) samt förmåga att formulera sig och samspela med andra i tal och skrift (produktion och interaktion). I detta ingår även förmåga att använda olika strategier och verktyg som stöd för kommunikationen. Undervisningen ska dessutom ge eleverna möjlighet att använda innehåll från olika typer av källor i sin egen produktion och interaktion samt att formulera och utveckla sina framställningar på egen hand och tillsammans med andra. Undervisningen ska dra nytta av omvärlden för kontakter, upplevelser och kunskaper. Eleverna ska på så sätt ges möjlighet att utveckla förståelse av livsvillkor, samhällsfrågor och kulturella förhållanden i olika sammanhang och delar av världen där målspråket används. Undervisningen ska stimulera elevernas nyfikenhet på språk och kultur samt ge dem möjlighet att utveckla sin flerspråkighet där kunskaper i olika språk samverkar och stödjer varandra. Undervisningen ska dessutom bidra till att eleverna utvecklar språklig medvetenhet och kunskaper om hur de kan lära sig språk i och utanför undervisningen.

text: Undervisningen i moderna språk – nybörjare ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Förståelse av målspråket i tal och skrift. – Förmåga att formulera sig och kommunicera på målspråket i tal och skrift. – Förståelse av kulturella och sociala förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används.

text: Nivåer i ämnet

text: Nivå 1, 100 poäng.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MODY1000X

text: Innehållet och kriterierna för betyget E på denna nivå relaterar till A1.2 i den gemensamma europeiska referensramen för språk.

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i moderna språk – nybörjare på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Kommunikationens innehåll

text: – Ämnesområden som är välbekanta för eleverna. – Vardagliga situationer samt intressen, personer och platser. – Åsikter och känslor. – Vardagsliv och levnadssätt i olika sammanhang och områden där språket används.

text: Reception

text: – Tydligt talat, enkelt språk, främst i långsamt tempo, och korta, enkla texter som är instruerande, beskrivande och kontaktskapande, från olika medier, även i kombination med illustrationer. – Dialoger och samtal. – Berättelser och annan fiktion, även i talad eller dramatiserad form, samt sånger. – Muntliga och skriftliga meddelanden samt information, till exempel på skyltar och i reklam. – Strategier för att uppfatta betydelsebärande ord och dra slutsatser om innehållet, till exempel med hjälp av förförståelse och bilder. – Olika sätt att orientera sig i anvisade muntliga och skriftliga källor av olika slag för att hitta enkel information att använda i egen produktion och interaktion. – Språkliga företeelser, däribland uttal, grammatiska strukturer och stavning, i det språk som eleverna möter. – Hur ord, fasta språkliga uttryck och vardagsfraser används i talat språk och texter i olika situationer.

text: Produktion och interaktion

text: – Samtal och skrivande för kontakt och kommunikation. – Ord, fraser och meningar för enkla presentationer, instruktioner, meddelanden, berättelser och beskrivningar i tal och skrift. – Strategier för att underlätta samtal, däribland omformuleringar, gester och frågor. – Hur eleverna i sin egen produktion och interaktion kan uttrycka sig med tydlighet. Uttal, ord, artighetsfraser och andra fasta språkliga uttryck samt grammatiska strukturer och stavning i elevernas egen produktion och interaktion. 3

text: – Bearbetning av egna muntliga och skriftliga framställningar.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven lyssnar samt förstår vanliga ord och enkla fraser i tydligt talat, enkelt språk i långsamt tempo om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven läser samt förstår vanliga ord och enkla fraser i korta, enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven hittar enkel information i anvisade muntliga och skriftliga källor samt använder på ett delvis relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med enstaka ord och fraser. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med enstaka ord och fraser. I interaktion uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med enstaka ord och fraser. Eleven använder dessutom strategier som i någon mån underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven kommenterar på ett mycket enkelt sätt, på målspråket, förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven lyssnar samt förstår huvudsakligt innehåll och tydliga detaljer i tydligt talat, enkelt språk i långsamt tempo om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven läser samt förstår huvudsakligt innehåll och tydliga detaljer i korta, enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven hittar enkel information i anvisade muntliga och skriftliga källor samt använder på ett relevant sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt och relativt tydligt med fraser och meningar. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt och relativt tydligt med fraser och meningar. I interaktion uttrycker sig eleven enkelt och begripligt med ord, fraser och meningar. Eleven använder dessutom strategier som i viss utsträckning underlättar och förbättrar interaktionen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven lyssnar samt förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer i tydligt talat, enkelt språk i långsamt tempo om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven läser samt förstår huvudsakligt innehåll och väsentliga detaljer i korta, enkla texter om vardagliga och välbekanta ämnen. Eleven hittar enkel information i anvisade muntliga och skriftliga källor samt använder på ett relevant och effektivt sätt det valda materialet i sin egen produktion och interaktion. I muntliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt, relativt tydligt och till viss del sammanhängande. I skriftliga framställningar av olika slag uttrycker sig eleven enkelt, relativt tydligt och till viss del sammanhängande. I interaktion uttrycker sig eleven enkelt och relativt tydligt med ord, fraser och meningar. Eleven använder dessutom strategier som underlättar och förbättrar interaktionen. Eleven kommenterar på ett enkelt sätt, på målspråket, förhållanden i olika sammanhang och områden där språket används.

text: Bilaga 2

text: Albanska – nybörjare Arabiska – nybörjare Amhariska – nybörjare Arameiska – nybörjare Armeniska – nybörjare Azerbajdzjanska – nybörjare Bengaliska – nybörjare Bosniska – nybörjare Bulgariska – nybörjare Danska – nybörjare Darginska – nybörjare Dari, farsi– nybörjare Estniska – nybörjare Finska – nybörjare Franska – nybörjare Georgiska – nybörjare Grekiska – nybörjare Hebreiska – nybörjare Hindi – nybörjare Isländska – nybörjare Italienska – nybörjare Japanska – nybörjare Jiddisch – nybörjare Karelska – nybörjare Kinesiska, kantonesiska – nybörjare Koreanska – nybörjare Kroatiska – nybörjare Kurdiska – nybörjare Lettiska – nybörjare Litauiska – nybörjare Makedonska – nybörjare Meänkieli – nybörjare Nederländska – nybörjare Norska – nybörjare Pashto – nybörjare Persiska – nybörjare Polska – nybörjare Portugisiska – nybörjare Punjabi – nybörjare Romani chib – nybörjare Rumänska – nybörjare Ryska – nybörjare Samiska – nybörjare Serbiska – nybörjare 6 Slovakiska – nybörjare

text: Slovenska – nybörjare Somaliska – nybörjare Spanska – nybörjare Swahili – nybörjare Thai – nybörjare Tigre – nybörjare Tigrinja – nybörjare Tjeckiska – nybörjare Turkiska – nybörjare Tyska – nybörjare Uiguriska – nybörjare Ukrainska – nybörjare Ungerska – nybörjare Urdu – nybörjare Uzbekiska – nybörjare Vietnamesiska – nybörjare


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet musikteori i gymnasieskolan
och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet musikteori finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Musikteori

text: Musik finns i alla kulturer och berör oss såväl kroppsligt som tankemässigt och känslomässigt. Musik är en estetisk uttrycksform som har olika funktioner och betydelser för var och en av oss. Ämnet musikteori är läran om musikens uppbyggnad och behandlar musiklära, gehör och musikaliska former samt musikens notation, språk och begrepp. Kunskaper i musikteori bidrar till en musikalisk helhetssyn samt förstärker och utvecklar musikutövandet, musikskapandet och kommunikationen med andra musiker.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet musikteori ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om musiklära och musikteoretiska begrepp. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att hantera notskrift samt kunskaper om notationssystemet och olika musikaliska former. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om och färdigheter i harmonisering, arrangering och komposition. Undervisningen ska även leda till att eleverna utvecklar kunskaper om gehör och inre hörande. I undervisningen ska konstnärliga aspekter innefattas och inspirera till eget skapande och musikalisk utveckling. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att utveckla kunskaper om instrumentens och rösternas egenskaper och funktion i musiken. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i musikämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla färdigheter i att hantera olika verktyg och musikteknisk utrustning för såväl gehörsträning som arrangering eller komposition av musik. Undervisningen ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper om metoder för att notera klingande musik samt metoder för egen gehörsträning. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att analysera musik både teoretiskt och gehörsmässigt. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av olika musikaliska skeenden och strukturer. Genom undervisningen ska eleverna ges verktyg och metoder som de får möjlighet att omsätta praktiskt i musicerande och musikskapande samt vid träning och utveckling av gehör.

text: Undervisningen i ämnet musikteori ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om musiklära och musikens beståndsdelar samt hur de samverkar. – Förmåga att tolka och läsa notskrift. – Förmåga att omsätta musikteoretiska kunskaper i musikskapande och arrangering. – Kunskaper om musikinstrument och röster, deras klang, funktion och användning. 2 – Förmåga att träna och använda gehöret.

text: – Förmåga att använda olika verktyg som hjälpmedel vid musikskapande, arrangering och gehörsträning.

text: Nivåer i ämnet musikteori

text: Nivå 1, 100 poäng. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MUST1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet musikteori på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Musiklära

text: – Introduktion i musiklära. Musikteoretiska begrepp. Skalor, rytm, intervall och ackorduppbyggnad samt notation och notationspraxis. – Funktions- och steganalys i en eller flera genrer. Jämförelse av olika genrers musikteoretiska begrepp. – Notläsning och enkel a prima vista-träning, instrumentalt och vokalt.

text: Arrangering och komposition

text: – Grundläggande satslära och harmonisk analys, däribland hur melodi förhåller sig till rytm, ackord och funktion samt enkel stämföring. – Aktivt lyssnande och diskussion om musikverk, musikframförande och stämmors funktion. – Notation av musik. – Enkel harmonisering och melodibildning.

text: Gehörsträning och musikverktyg

text: – Grundläggande gehörsträning av puls, rytm, melodi, harmoni och form. – Introduktion i notation av klingande musik och instudering av musik på gehör. – Användning av gehöret med och utan instrument. – Hur olika verktyg används för notskrift och som stöd för gehörsträning.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: MUST2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet musikteori på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Musiklära

text: – Musiklära med föredragsbeteckningar, skalor, rytm, intervall, notation, notationspraxis och notationssystem samt ackordbeteckningssystem. – Musikteoretiska begrepp och teoribildningar i en eller flera genrer. Utvecklad funktions- och steganalys.

text: – Notläsning och a prima vista-träning, instrumentalt och vokalt.

text: Arrangering och komposition

text: – Satslära och harmonisk analys, däribland stämföring i flerstämmig sats, genomgångstoner, förhållningar och färgningar. – Formlära. – Analys av och diskussion om instrumentation i olika ensembleformer. – Notation av musik. – Melodibildning och enkla kompositionsprinciper. – Harmonisering och stämföring i flerstämmig sats.

text: Gehörsträning och musikverktyg

text: – Gehörsträning av puls, rytm, melodi, harmoni och form. – Strategier och metoder för notation och instudering av klingande musik på gehör, med och utan instrument. – Hur olika verktyg används i musikskapande och gehörsträning och för notation av klingande musik.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: MUST3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet musikteori på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Musiklära

text: – Tillämpning av musiklära i kompositions- och arrangeringspraxis i för sammanhanget relevant innehåll, till exempel användning av begrepp och symboler. – Notläsning i en eller flera musikgenrer, instrumentalt och vokalt.

text: Arrangering och komposition

text: – Fördjupad satslära och harmonisk analys, till exempel modulationer, kontrapunkt och modala strukturer. – Utvecklad melodisk, harmonisk, periodisk och rytmisk uppbyggnad av musik. – Kompositionsprinciper och olika musikaliska strukturer. – Musikinstruments och rösters klang, funktion och användning inom olika genrer och stilar. – Ensembleformer och musikformer samt stildrag från olika tidsperioder och kulturer. – Notation av musik. – Arrangering och komposition av musik i olika genrer.

text: Gehörsträning och musikverktyg

text: – Gehörsträning av puls, rytm, melodi, harmoni och form. – Hur praktisk tillämpning av gehöret kan användas i olika sammanhang, till exempel vid kompositionsmässiga överväganden. – Hur olika verktyg och musikteknisk utrustning kan användas vid arrangering och komposition av musik.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om musiklära och om musikens beståndsdelar samt hur de samverkar. Eleven läser noter med viss säkerhet. Eleven omsätter musikteoretiska kunskaper i sitt musikskapande på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven visar godtagbara kunskaper om instruments eller rösters funktion och relation i musikalisk form och struktur. Eleven tränar och använder gehöret på ett i huvudsak fungerande sätt. Eleven hanterar med viss säkerhet olika verktyg i musikskapande och gehörsträning.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om musiklära och om musikens beståndsdelar samt hur de samverkar. Eleven läser noter med säkerhet. Eleven omsätter musikteoretiska kunskaper i sitt musikskapande på ett fungerande sätt. Eleven visar goda kunskaper om instruments eller rösters funktion och relation i musikalisk form och struktur. Eleven tränar och använder gehöret på ett fungerande sätt. Eleven hanterar med säkerhet olika verktyg i musikskapande och gehörsträning.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om musiklära och om musikens beståndsdelar samt hur de samverkar. Eleven läser noter med god säkerhet.

text: Eleven omsätter musikteoretiska kunskaper i sitt musikskapande på ett väl fungerande sätt. Eleven visar mycket goda kunskaper om instruments eller rösters funktion och relation i musikalisk form och struktur. Eleven tränar och använder gehöret på ett väl fungerande sätt. Eleven hanterar med god säkerhet olika verktyg i musikskapande och gehörsträning.


title: Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet lastbilar – system- och diagnosteknik i gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet lastbilar – system- och diagnosteknik finns i bilagan till dessa föreskrifter. ____________________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: PETER FREDRIKSSON Anna Jägberg

text: Bilaga

text: Lastbilar – system- och diagnosteknik

text: Ämnet lastbilar – system- och diagnosteknik behandlar funktion samt felsökning, diagnos och reparationer i olika system i lastbilar.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet lastbilar – system- och diagnosteknik ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om lastbilars olika el- och nätverkssystem och deras komponenter. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om olika system för drift av elektrifierade fordon och hybridfordon. Undervisningen ska leda till att eleverna utvecklar förmåga att utföra felsökning, diagnos och reparationer i elsystem och elektroniska system i lastbilar. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att använda teknisk information och utrustning i samband med felsökning och reparationer. Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förmåga att arbeta på ett kvalitetsmässigt och säkert sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser inom området. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att utveckla kunskaper om arbetssätt inom felsökning, diagnos och reparationer som främjar ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla en yrkesidentitet och ett yrkesmässigt språk samt förmåga att kommunicera med såväl arbetskamrater som kunder. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla förståelse för vikten av ett ansvarsfullt förhållningssätt gentemot kunden och kundens egendom. Dessutom ska undervisningen leda till att eleverna utvecklar förmåga att dokumentera och kvalitetssäkra arbetet samt reflektera över hur arbetsprocessen har påverkat resultatet. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med uppgifter som återspeglar och förbereder för situationer som eleverna kan komma att möta i arbetslivet. Dessa uppgifter ska ge eleverna möjlighet att, såväl självständigt som tillsammans med andra, arbeta med problemlösning under laborativa former.

text: Undervisningen i ämnet lastbilar – system- och diagnosteknik ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om lastbilars olika nätverkssystem och deras komponenter samt hur de samverkar och kommunicerar med varandra. – Kunskaper om olika system för eldrift och hybriddrift, deras uppbyggnad, funktion och komponenter. – Förmåga att genomföra felsökning, diagnos och reparationer av elsystem och elektroniska system. – Förmåga att använda mät- och diagnosinstrument, elscheman och digitala informationssystem i samband med felsökning och komponentbyten. – Förmåga att arbeta och samarbeta på ett säkert, miljö- och kvalitetsmäs- 2 sigt sätt i enlighet med lagar och andra bestämmelser.

text: – Förmåga att använda ett yrkesmässigt språk samt anpassa språket efter målgruppen.

text: Nivåer i ämnet lastbilar – system- och diagnosteknik

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet lastbilar – reparations- och systemteknik. Nivå 2, 100 poäng, som bygger på nivå 1. Nivå 3, 100 poäng, som bygger på nivå 2.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: LASB1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet lastbilar – system- och diagnosteknik på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll: – Orientering om hur olika typer av nätverkssystem är uppbyggda och kommunicerar, däribland system för komfort, förarassistans, telematik och mobilitet. – Orientering om delsystem och komponenter i olika el- och hybridfordons drivlinor, till exempel system för energiåtervinning vid bromsning och energilagring. – Orientering om olika typer av flerbränslesystem och deras komponenter. – Metoder för att utföra felkodshantering med stöd av fordonsinterna eller externa diagnosinstrument. – Metoder för riskidentifiering och riskanalys vid arbeten på tillkopplat högvoltssystem enligt fordonstillverkarens anvisningar och krav. – Rutiner för att säkerställa att elektriska riskkällor markeras och spärras av. – Felsökning och reparationer av system med hjälp av mät- och diagnosinstrument och teknisk information utifrån fordonstillverkarens anvisningar och krav under laborativa former. – Säkerhetsmedvetet samt miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Riskbedömning i samband med felsökning, diagnos och reparationer av fordon, däribland av elektrifierade fordon och flerbränslefordon. – Användning av tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Nivå 2, 100 poäng

text: Nivåkod: LASB2000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet lastbilar – system- och diagnosteknik på nivå 2 ska behandla följande centrala innehåll:

text: – Metoder för funktionskontroller och diagnos av olika nätverkssystem samt deras komponenter, däribland system för komfort, förarassistans, telematik och mobilitet. – Orientering om funktioner i styrsystem och komponenter i olika el- och hybridfordons drivlinor samt om principer för energiåtervinning vid bromsning och energilagring. – Funktioner i styrsystem och komponenter i olika typer av flerbränslesystem. – Metoder för att frånskilja och tillkoppla högvoltssystem i lastbilar. – Metoder för och genomförande av felsökning och diagnos i olika nätverkssystem samt av deras komponenter. – Genomförande av frånkoppling och tillkoppling av högvoltsystem enligt fordonstillverkarens krav samt utförande av erforderliga mätningar med avsedda instrument för att fastställa status på systemet. – Metoder för samt genomförande av felsökning, diagnos och reparationer i drift- och övervakningssystem och av deras komponenter. – Felsökning och diagnos av olika system med hjälp av elscheman, teknisk information och mät- och diagnosinstrument samt reparationer av system enligt fordonstillverkarens anvisningar och krav. – Säkerhetsmedvetet samt miljö- och kvalitetsmässigt arbete såväl självständigt som tillsammans med andra i enlighet med rutiner, lagar och andra bestämmelser. – Riskbedömning i samband med felsökning, diagnos och reparationer av fordon, däribland av elektrifierade fordon och flerbränslefordon. – Användning av tekniska begrepp och uttryck på svenska och engelska samt yrkesmässig kommunikation med medarbetare och kunder.

text: Nivå 3, 100 poäng

text: Nivåkod: LASB3000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet lastbilar – system- och diagnosteknik på nivå 3 ska behandla följande centrala innehåll: – Kommunikation i olika nätverkssystem och deras komponenter samt metoder för systematiserad utläsning, analys och utvärdering av mätdata. – Elektrifierade fordons energilagringssystem, batterikapacitet och externa laddningsmetoder. – Hur parametrar anpassas och styr korrekt drift i flerbränslesystem. – Planering och utförande av komponentbyten i olika nätverkssystem. – Metoder för och genomförande av frånkoppling av drift- och övervakningssystem samt byte av elektriskt drivna komponenter, till exempel drivmotorer, AC-kompressorer, komponenter i värme- och kylsystem eller i servostyrning. – Felsökning, diagnos och analys av olika system samt genomförande av komponentbyten och reparationer med stöd av mät- och diagnosinstrument, elscheman och teknisk information enligt fordonstillverkarens anvisningar och krav.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: följer att läraren vid betygssättningen i ett ämne ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg.

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om olika nätverkssystem och deras komponenter samt hur de samverkar och kommunicerar med varandra i lastbilar. Eleven visar godtagbara kunskaper om olika system för eldrift och hybriddrift, deras uppbyggnad, funktion och komponenter. Eleven utför med viss säkerhet felsökning, diagnos och reparationer av elsystem och elektroniska system i bekanta situationer i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt utifrån fordonstillverkarens anvisningar och krav. Eleven använder med viss säkerhet elscheman och digitala informationssystem samt använder med visst handlag utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är godtagbart. Eleven kommunicerar med viss användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget D

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan C och E.

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om olika nätverkssystem och deras komponenter samt hur de samverkar och kommunicerar med varandra i lastbilar. Eleven visar goda kunskaper om olika system för eldrift och hybriddrift, deras uppbyggnad, funktion och komponenter.

text: Eleven utför med säkerhet felsökning, diagnos och reparationer av elsystem och elektroniska system i bekanta situationer i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt utifrån fordonstillverkarens anvisningar och krav. Eleven använder med säkerhet elscheman och digitala informationssystem samt använder med gott handlag utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är gott. Eleven kommunicerar med god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.

text: Betyget B

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om olika nätverkssystem och deras komponenter samt hur de samverkar och kommunicerar med varandra i lastbilar. Eleven visar mycket goda kunskaper om olika system för eldrift och hybriddrift, deras uppbyggnad, funktion och komponenter. Eleven utför med god säkerhet felsökning, diagnos och reparationer av elsystem och elektroniska system i bekanta men även nya situationer i enlighet med lagar och andra bestämmelser samt utifrån fordonstillverkarens anvisningar och krav. Eleven använder med god säkerhet elscheman och digitala informationssystem samt använder med mycket gott handlag utrustning i samband med felsökning och reparationer. Eleven arbetar säkert, miljö- och kvalitetsmässigt i enlighet med lagar och andra bestämmelser. Dessutom arbetar eleven såväl självständigt som tillsammans med andra för att nå planerade resultat. Resultatet av elevens arbete är mycket gott. Eleven kommunicerar med mycket god användning av fackspråk som är anpassat till målgruppen.


title:
Skolverkets föreskrifter om ämnesplan för ämnet musikteori – komposition i
gymnasieskolan och inom kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå

text: Ämnesplanen för ämnet musikteori – komposition finns i bilagan till dessa föreskrifter. ___________ 1. Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 juli 2024. 2. Föreskrifterna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter den 30 juni 2025.

text: På Skolverkets vägnar

text: ANNA WESTERHOLM Eva Ekstedt Salzmann

text: Bilaga

text: Musikteori – komposition

text: Musik finns i alla kulturer och berör oss såväl kroppsligt som tankemässigt och känslomässigt. Musik är en estetisk uttrycksform som har olika funktioner och betydelser för var och en av oss. Ämnet musikteori – komposition utvecklar det konstnärliga skapandet genom komposition och fördjupar de musikteoretiska kunskaperna. Kunskaper i komposition bidrar till en musikalisk helhetssyn och i ämnet behandlas processen att komponera musik med notskrift som centralt verktyg.

text: Ämnets syfte

text: Undervisningen i ämnet musikteori – komposition ska syfta till att eleverna utvecklar och fördjupar sin förmåga att komponera och arrangera musik, från idé till färdig komposition. Undervisningen ska ge eleverna möjlighet att fördjupa sina musikteoretiska kunskaper genom att studera komposition. Vidare ska undervisningen leda till att eleverna fördjupar sina kunskaper om notation och olika musikaliska former samt sin förmåga att använda notskrift. Dessutom ska undervisningen ge eleverna möjlighet att genom sina kunskaper om och färdigheter i musikämnen aktivt bidra till ett rikt kulturliv i samhället. Undervisningen ska innefatta konstnärliga aspekter och inspirera till eget skapande och musikalisk utveckling. Genom att arbeta med komposition och arrangering ska eleverna ges möjlighet att utveckla kreativitet och ett personligt uttryck med en hantverksmässig och konstnärlig kvalitet samt förståelse av samband mellan detalj och helhet. Undervisningen ska även ge eleverna möjlighet att fördjupa kunskaper om instrumentens och rösternas egenskaper och funktion i musiken. För att utveckla det konstnärliga skapandet ska eleverna ges möjlighet att analysera och tolka musik samt reflektera över och värdera såväl egna som andras musikaliska kompositioner. Därigenom ska eleverna ges möjlighet att utveckla förståelse av olika musikaliska skeenden och strukturer. Undervisningen ska varva teoretiska moment med praktiska och ge eleverna möjlighet att utforska och använda olika metoder och verktyg i sin konstnärliga skapandeprocess. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förmåga att hantera och använda olika verktyg för notskrift och tillhörande musikteknisk utrustning för komposition och arrangering av musik. Eleverna ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper om arbetsmiljöns betydelse och om lagar och andra bestämmelser inom musikområdet. Undervisningen ska också behandla olika samarbetsmetoder och ge eleverna möjlighet att utveckla förmåga att arbeta efter givna ramar.

text: Undervisningen i ämnet musikteori – komposition ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande: – Kunskaper om harmonilära, satslära och formlära. – Förmåga att skriva, läsa och tolka notskrift. 2 – Förmåga att komponera och arrangera musik med konstnärlig kvalitet.

text: – Förmåga att använda olika verktyg som hjälpmedel vid musikskapande. – Kunskaper om musikinstrument och röster, deras klang, funktion och användning. – Förmåga att arbeta enskilt och med andra efter givna ramar.

text: Nivåer i ämnet musikteori – komposition

text: Nivå 1, 100 poäng, som bygger på nivå 2 i ämnet musikteori.

text: Nivå 1, 100 poäng

text: Nivåkod: MUSE1000X

text: Centralt innehåll

text: Undervisningen i ämnet musikteori – komposition på nivå 1 ska behandla följande centrala innehåll:

text: Musikalisk analys

text: – Fördjupning i harmonilära, satslära och formlära. – Stilstudier i komposition inom olika musikgenrer och av konceptuella kompositionsprinciper. – Analys av och diskussion om olika musikstilars uppbyggnad och specifika stildrag. – Analys och tolkning av konstnärliga kvaliteter, däribland musikaliskt resultat, form och struktur.

text: Komposition och arrangering

text: – Tillämpning av musikteori i kompositions- och arrangeringspraxis, till exempel för sammanhanget relevant notation och begreppsanvändning. – Notation och notläsning av musik i valda musikgenrer. – Fördjupning i någon eller några kompositionsprinciper. – Komposition och arrangering av flerstämmig instrumental och vokal musik i olika genrer samt fördjupning i vald genre. – Konstnärlig kreativitet och skapande i experiment med och bearbetning av musikaliskt material inom valt område. – Praktisk tillämpning av gehör, till exempel hur gehörsmässiga överväganden kan göras vid komposition och arrangering. – Användning av olika verktyg för komposition och notskrift samt av musikteknisk utrustning vid musikskapande. – Instrumentation. Instrument och rösters klang, funktion och användning inom olika genrer och stilar. – Textbehandling, rytmisering och tonsättning av text.

text: Samarbete och ramar

text: – Samarbete i musikskapande, till exempel mellan kompositör, musiker och uppdragsgivare. – Arbete efter givna ramar, till exempel teman och tid. – Metoder för att komma i gång med, fortsätta med och avsluta sitt skrivande. – Konstruktiv återkoppling på andras kompositioner samt bearbetning av egna kompositioner utifrån återkoppling. 3

text: Upphovsrättslagen

text: , däribland hur rättigheter för musik kan skyddas. – Arbetsmiljöfrågor relevanta för musikskapare.

text: Betygskriterier

text: Av

text: 15 kap. 24 § andra stycket

text: och

text: 20 kap. 37 § andra stycket

text: skollagen (2010:800)

text: Betyget E

text: Eleven visar godtagbara kunskaper om harmonilära, satslära och formlära. Eleven skriver och läser noter med viss skicklighet. Eleven komponerar och arrangerar musik med viss skicklighet och med konstnärlig kvalitet. Eleven använder med viss säkerhet olika verktyg i musikskapande. Eleven visar godtagbara kunskaper om instruments eller rösters funktion och relation i musikalisk form och struktur. Eleven arbetar enskilt och med andra efter givna ramar på ett i huvudsak fungerande sätt.

text: Betyget D

text: Betyget C

text: Eleven visar goda kunskaper om harmonilära, satslära och formlära. Eleven skriver och läser noter med god skicklighet. Eleven komponerar och arrangerar musik med god skicklighet och med konstnärlig kvalitet. Eleven använder med säkerhet olika verktyg i musikskapande. Eleven visar goda kunskaper om instruments eller rösters funktion och relation i musikalisk form och struktur. Eleven arbetar enskilt och med andra efter givna ramar på ett fungerande sätt.

text: Betyget B

text: Elevens kunskaper bedöms sammantaget vara mellan A och C.

text: Betyget A

text: Eleven visar mycket goda kunskaper om harmonilära, satslära och formlära. 4 Eleven skriver och läser noter med mycket god skicklighet.

text: Eleven komponerar och arrangerar musik med mycket god skicklighet och med konstnärlig kvalitet. Eleven använder med god säkerhet olika verktyg i musikskapande. Eleven visar mycket goda kunskaper om instruments eller rösters funktion och relation i musikalisk form och struktur. Eleven arbetar enskilt och med andra efter givna ramar på ett väl fungerande sätt.