title: publiceras myndighetens föreskrifter och allmänna råd. Föreskrifter är bindande regler. Allmänna råd har en annan juridisk status än föreskrifter. Allmänna råd är inte bindande, utan innehåller rekommendationer om tillämpningen av föreskrifterna som anger hur någon kan eller bör handla i ett visst hänseende. De kan t.ex. upplysa om lämpliga sätt att uppfylla kraven och visa på praktiska lösningar. Observera att hänvisningar till författningar alltid avser författningens ursprungliga nummer. Senare ändringar och omtryck kan förekomma. När det gäller ändringar och omtryck av Arbetarskyddsstyrelsens och Arbetsmiljöverkets författningar hänvisas till senaste Förteckning över föreskrifter och allmänna råd.

text: Syftet med dessa föreskrifter är att förebygga ohälsa och olycksfall vid arbete med motorkedjesågar och röjsågar.

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter gäller användning av motorkedjesågar och röjsågar. Föreskrifterna gäller inte användning av motorkedjesågar på skaft eller med riggrör eller sådana tekniska anordningar där en motorkedjesåg ingår som en del av anordningen.

text: Till vem riktar sig föreskrifterna

text: Arbetsgivaren har ansvaret för att dessa föreskrifter följs. I 1 och

text: 3 kap.

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: fnns bestämmelser om skyldigheter i vissa avseenden för andra än arbetsgivare. Dessa föreskrifter ska i tillämpliga delar även gälla dessa personer. Arbetsgivare som utför arbete för egen räkning och den som ensam eller gemensamt med familjemedlem driver yrkesmässig verksamhet utan anställd undantas från bestämmelserna i: 1. 5–7 §§,

text: Jfr

text: rådets direktiv 89/655/EEG av den 30 november 1989

text: om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (Andra särdirektivet enligt

text: artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG

text: ) (EGT L 393, 30.12.1989, s. 13, Celex 31989L0655), senast ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/45/EG

text: (EGT L 195, 19.7.2001, s 46, Celex 32001L0045).

text: 2. 10 §, Bilaga B om – ensamarbete, punkt 2, – instruktioner för arbetet, punkt 3.1 och punkt 4.5, första meningen, och – kommunikation mellan arbetstagare, punkt 4.5, andra meningen, samt 3. 16–18 §§. Undantagen i andra stycket gäller dock inte den som använder en motorkedjesåg eller en röjsåg på ett gemensamt arbetsställe eller inom byggnadsoch anläggningsarbete. Av

text: 1 kap.

text: arbetsmiljölagen

text: framgår att lagen i vissa fall även tillämpas för andra än arbetstagare. Dessa föreskrifter ska i tillämpliga delar även gälla dessa personer.

text: Defnitioner

text: I dessa föreskrifter avses med: Motorkedjesåg: En motordriven maskin som bärs av användaren. Maskinen har ett skärande verktyg som består av en ändlös sågkedja som löper och styrs i ett för sågkedjan avsett spår i ett blad (också kallat svärd). En sådan maskin kan vara förbränningsmotordriven, eldriven eller drivas med någon form av tryckmedium.

text: Röjsåg: En motordriven maskin som bärs av användaren. Maskinen har ett riggrör som innesluter en drivaxel och kan med en klinga eller ett liknande skärverktyg användas för att bland annat röja gräs, ogräs, buskar, små träd och liknande vegetation. Maskinen har förutom drivaxeln och skärverktyget även en drivenhet.

text: Undersökning och riskbedömning

text: Arbetsförhållandena ska undersökas och riskerna bedömas i verksamhet där en motorkedjesåg eller en röjsåg ska användas. Vid riskbedömning ska följande uppmärksammas särskilt: 1. arbetstagarnas praktiska och teoretiska kunskaper, 2. risker i samband med in- och uthyrning av arbetskraft, 3. underhållet av motorsågar och röjsågar, 4. skyddsutrustningen,

text: 6 Obs! Denna sida (6) är ett rättelseblad som ersätter s. 6 av tidigare utgivna

text: AFS 2012:1

text: . Rättelsen innebär att 3 § andra stycket andra punkten hänvisar till punkt 4.5 i bilaga B istället för punkt 4.4. Utkom från trycket den 22 februari 2013.

text: 5. instruktionerna från tillverkaren, 6. särskilt riskfyllda arbeten och 7. risker vid ensamarbete.

text: Åtgärder

text: Med utgångspunkt i riskbedömningen ska alla nödvändiga åtgärder vidtas för att förebygga ohälsa eller olycksfall. Kraven i 7–19 §§ ska alltid vara uppfyllda oavsett riskbedömningens utfall.

text: Uppföljning

text: Riskbedömningen och de vidtagna åtgärderna ska följas upp och vid behov uppdateras regelbundet för att säkerställa att riskbedömningen är riktig och att åtgärderna gett förväntat resultat.

text: Krav på produkter

text: En motorkedjesåg eller en röjsåg som omfattades av svenska föreskrifter, som överför EG- eller EU-direktiv till svensk rätt, när den släpptes ut på marknaden eller togs i drift inom EES, får användas endast om den uppfyller kraven på beskaffenhet och information om användningen som fnns i de föreskrifter som gällde för den när den släpptes ut på marknaden eller togs i drift. Detsamma gäller motorkedjesågar eller röjsågar som omfattades av motsvarande föreskrifter i något annat land inom EES. Märkningar och bruksanvisningar ska vara skrivna på svenska.

text: En motorkedjesåg eller en röjsåg som inte omfattas av 8 § ska uppfylla kraven i bilaga A när den används. En motorkedjesåg eller en röjsåg som endast i vissa avseenden omfattas av kraven enligt 8 § ska i övrigt uppfylla kraven i bilaga A när den används.

text: Regler vid arbete

text: Allmänt

text: Vid arbete med en motorkedjesåg eller en röjsåg ska kraven i bilaga B vara uppfyllda.

text: Den som arbetar med en motorkedjesåg eller en röjsåg ska skyddas

text: mot skador från fallande eller fygande föremål, olja, avgaser, buller och vibrationer samt mot skärskador från sågkedjan, klinga eller tillbehör som monteras på motorkedjesågen eller röjsågen.

text: Motorkedjesågar och röjsågar ska kontrolleras regelbundet. Kontrollen ska utföras av en person med god kännedom om sågens säkerhetsanordningar, användning och skötsel. Daglig kontroll ska utföras på den motorkedjesåg eller röjsåg som används. Sågkedjor, klingor och tillbehör ska kontrolleras och underhållas fortlöpande under arbetet. En sliten eller skadad sågkedja ska kasseras. Klingor med synliga sprickor eller andra skador ska kasseras. Ett klingskydd som är skadat på ett sådant sätt att det inte uppfyller sin funktion på fullgott sätt ska kasseras. Om det vid kontroll eller under arbete med en motorkedjesåg eller en röjsåg upptäcks någon skada eller brist som kan äventyra säkerheten, får motorkedjesågen eller röjsågen inte användas vidare förrän skadan reparerats eller bristen åtgärdats.

text: Den som arbetar med en motorkedjesåg ska använda följande personliga skyddsutrustning: 1. hörselskydd, 2. skyddshjälm, 3. ögonskydd eller ansiktsskydd mot skador genom mekanisk påverkan, 4. skyddskängor eller skyddsstövlar med sågskydd mot skador från motorsågskedjan, 5. skyddsbyxa eller byxholkar med sågskydd mot skador från motorsågskedjan, 6. arbetshandskar och 7. varselkläder på överkroppen. När en motorkedjesåg används till andra arbeten än fällning eller upparbetning av träd, får undantag från något eller fera av kraven på personlig skyddsutrustning göras om en riskbedömning enligt 5 § visar att en viss typ av skyddsutrustning inte behövs. Punkten 7 gäller inte vid krigsliknande övningar som Försvarsmakten utför.

text: Den som arbetar med en röjsåg ska använda följande personliga skyddsutrustning: 1. hörselskydd,

text: 2. ögonskydd, 3. skyddshjälm om röjningsstammarna är högre än två meter, 4. arbetshandskar, 5. skyddskängor eller skyddsstövlar med sågskydd och 6. varselkläder på överkroppen.

text: Den som arbetar med en motorkedjesåg eller en röjsåg ska medföra första förband.

text: Nära en arbetsplats där en förbränningsmotordriven kedjesåg eller en röjsåg används ska vid behov fnnas ett rum (motorsågsrum) för kontroll, vård och förvaring av sågar samt för förvaring av mindre mängder smörjoch drivmedel. I rummet ska det fnnas anordningar för uppvärmning och belysning. Dessa ska vara utförda och placerade så att risken för brand minimeras. Rummet ska vara skilt från personalutrymme med tät vägg utan dörr eller lucka.

text: Krav på kunskaper

text: Den som arbetar med en motorkedjesåg ska med godkänt resultat ha avlagt teoretiskt och praktiskt prov som visar att han eller hon har kunskaper som motsvarar de arbetsuppgifter som ska utföras. Dokumentation som styrker att den som arbetar med en motorkedjesåg har avlagt teoretiskt och praktiskt prov för motorsågsanvändning med godkänt resultat ska fnnas. Den som låter någon använda en motorkedjesåg i strid med kraven i andra stycket ska betala sanktionsavgift om 10 000 kr per användare, se 19 §.

text: Den som arbetar med en röjsåg ska ha genomgått en utbildning för den typ av arbete som ska utföras och ha kunskaper för arbetet. Utbildningen ska ta upp de olycksrisker som förekommer i arbetet.

text: Bestämmelser om straff och sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 17 § andra stycket utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Övriga bestämmelser utgör föreskrifter enligt

text: 4 kap. 10 § arbetsmiljölagen

text: . Den som överträder bestämmelserna i 17 § ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: om 10 000 kronor för varje användare.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 december 2012 då Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 2000:2

text: ) om användning av motorkedjesågar och röjsågar ska upphöra att gälla. 2. För arbete med motorkedjesåg ska bestämmelserna om utbildning och kompetens i 12 § i de upphävda föreskrifterna fortsätta att gälla fram till den 31 december 2014. Bestämmelserna om kunskaper i 17 § i den nya författningen ska gälla från den 1 januari 2015.

text: BERNT NILSSON

text: Carl Axel Sundström Anna Middelman

text: Bilaga A

text: Tekniska krav

text: 1 Motorkedjesåg

text: 1.1 En motorkedjesåg ska ha: 1. kedjebroms, 2. kastskydd som fungerar som utlösare av kedjebromsen, 3. handskydd vid bakre handtaget, 4. kedjefångare, 5. kedjespännare, 6. skyddskåpor för kedjedrivhjulet och fäkthjulet, 7. driftreglage som automatiskt återgår till och spärras i tomgångs- eller stoppläge när det släpps (spärr för startläge får fnnas på förbränningsmotordrivna motorkedjesågar), 8. varvtalsberoende kopplingsanordning som automatiskt inkopplar eller frikopplar kedjedriften (förbränningsmotordriven motorkedjesåg) och 9. stoppanordning som stannar kvar i avsett läge (förbränningsmotordriven motorkedjesåg) och som kan påverkas utan att något av handtagen behöver släppas.

text: 1.2 Kedjebromsen ska utlösas när kastskyddet belastas i riktning 45° framåtnedåt, sett från användaren. Den kraft som behövs för utlösning av kedjebromsen får inte vara större än 70 N eller lägre än 20 N. En kedjebroms ska utlösas vid kast (till exempel tröghetsbroms) även om kastskyddet inte påverkas av användaren. Kravet på kedjebroms gäller inte hydrauldrivna kedjesågar.

text: 1.3 För förbränningsmotordriven motorkedjesåg ska förhållandet mellan inkopplingsvarvtal och tomgångsvarvtal vara minst 1,33:1. Motorkedjesågar med bäranordning ska snabbt kunna frigöras från användaren.

text: 2 Röjsåg

text: 2.1 En röjsåg ska ha ett klingskydd fastsatt i bestämt läge, som avskärmar klingans bakre del och som är inriktat mot den som använder röjsågen. Skyddet ska vara utfört av sådant material och ha sådan form att det motstår och avvisar en klinga eller klingdelar som lossnar vid rusvarvtal.

text: Klingans skydd ska vara sådant att det så långt som möjligt går att undvika att ris kläms fast mellan klingan och skyddet. Skyddet ska täcka minst 90° av klingans omkrets och nå minst 10 mm under klingans skärplan. En gräsröjningstillsats till en röjsåg ska ha ett skydd som är fastsatt i ett bestämt läge, som täcker minst 90° av verktygets skärplan mot föraren och som når minst 10 mm under skärplanet. En tillsats till en röjsåg för jordbearbetning eller markberedning till en röjsåg ska ha skydd som skyddar föraren mot jordsprut, stenskott och liknande.

text: 2.2 En förbränningsmotordriven röjsåg ska ha en kopplingsanordning som automatiskt inkopplar och frikopplar klingan när motorns varvtal höjs respektive sänks under inkopplingsvarvtalet. Förhållandet mellan inkopplingsoch tomgångsvarvtal ska vara minst 1,25:1.

text: 2.3 En röjsåg ska vara konstruerad så att sågföraren kan bära den i en bäranordning. Anordningens vikt ska så långt som möjligt vara lika fördelat på sågförarens axlar. Bäranordningen eller sågen ska snabbt kunna frigöras från den som använder röjsågen.

text: 2.4 Riggrörets längd från upphängningsöglan för bäranordningen till klingans tänder vid utgången av klingskyddet ska vara minst 110 cm.

text: Bilaga B

text: Organisatoriska krav

text: 1 Allmänt

text: 1.1 Om arbete med en motorkedjesåg eller en röjsåg sker när det inte fnns dagsljus ska tillfredställande belysning av hela riskområdet ordnas.

text: 1.2 I slutna eller delvis slutna lokaler där en förbränningsmotordriven motorkedjesåg används ska tillfredsställande ventilation ordnas. Undantag gäller vid arbete inom Räddningstjänsten när andningsapparater, med övertryck och som är godkända för rökdykning, används.

text: 1.3 Transporter av motorkedjesågar, röjsågar och bränslekärl i fordon ska ske på ett sådant sätt att föraren och passagerarna skyddas mot skador på grund av explosion och brand i bränsle eller på grund av inandning av bränsleångor.

text: 2 Ensamarbete

text: 2.1 Vid ensamarbete med en motorkedjesåg eller en röjsåg ska fungerande och regelbunden kommunikation ordnas med en utsedd person.

text: 2.2 De arbetsuppgifter som avses i avsnitt 4–6 ska utföras i närvaro av andra medarbetare.

text: 3 Trädfällning och upparbetning av träd med motorkedjesåg

text: 3.1 Arbete med trädfällning eller upparbetning av träd ska planläggas så att det kan ske på ett säkert sätt. Den som arbetar ska få instruktioner om hur arbetet ska utföras innan det påbörjas.

text: 3.2 Ett arbetsområde ska avgränsas med varningsskyltar vid tillträdesvägar.

text: 3.3 Endast den som fäller ett träd får uppehålla sig inom trädets fallområde. Undantag får göras vid utbildning. Undantag får också göras efter att en riskbedömning genomförts enligt 5 § och visat att den sammantagna risken vid visst arbete minskar om fer än en person befnner sig inom trädets fall-

text: område. Den som fäller ett träd ska hålla uppsikt så att arbetet kan avbrytas så snart någon kommer i närheten av trädets fallområde.

text: 3.4 Innan en trädfällning påbörjas ska en reträttväg ha planerats.

text: 3.5 Ett helt eller delvis avsågat träd som inte fällts (så kallat fastfällt träd) ska tas ned så snart det är möjligt. Det ska fnnas rutiner som upplyser om att arbetsledningen ska underrättas när ett fastfällt träd inte kan tas ned med vanliga hjälpmedel eller när det av andra skäl kan innebära en olycksrisk.

text: 3.6 Ingen får vistas under ett hängande träd. Andra träd får inte fällas på hängande eller fällsågade träd.

text: 3.7 Om ett fastfällt eller delvis genomsågat träd tillfälligt lämnas utan tillsyn ska riskområdet märkas ut med märkband eller liknande.

text: 3.8 Det ska fnnas hjälpmedel tillgängliga som kan användas för att tvinga ett träd att falla i avsedd riktning eller för att ta ned ett fastfällt träd. Vid fällning får trädet inte bringas i spänn med hjälp av fällhjälpmedel innan fällsågningen är avslutad. Undantag får göras vid utbildning. Mobila maskiner får inte användas som fällhjälpmedel samtidigt som fällsågningen genomförs.

text: 3.9 Vid trädfällning i brant terräng, vid en byggnad eller en väg ska de speciella risker som detta innebär uppmärksammas. Innan en sådan fällning påbörjas ska lämpliga åtgärder vidtas för att förebygga olycksfall.

text: 4 Fällning och upparbetning av stormfälld skog, brandskadad skog, träd med stark lutning, träd med stort kronöverhäng eller upparbetning av skog eller träd i liknande situationer

text: 4.1 Vid fällning och upparbetning av stormfälld skog, brandskadad skog, träd med stark lutning, träd med stort kronöverhäng eller upparbetning av skog eller träd i liknande situationer, gäller följande:

text: 4.2 Upparbetning ska i första hand utföras med maskiner.

text: 4.3 Upparbetning ska organiseras så att den som arbetar har kontinuerlig kontakt med arbetskamrater.

text: 4.4 Vid upparbetning ska en fäll- och kapteknik som förhindrar spjälkning användas.

text: 4.5 Om arbete ska utföras med maskin och huggare samtidigt ska skriftliga instruktioner för arbetet upprättas innan arbetet påbörjas. Fungerande tvåvägskommunikation ska anordnas mellan dem som utför arbetet.

text: 4.6 Upparbetning får inte utföras genom att man klättrar i brötar eller genom att man står på stammar.

text: 4.7 Vid brötbildning ska träden dras isär innan manuell upparbetning påbörjas.

text: 5 Trädfällning och upparbetning med motorkedjesåg av träd vid elledningar

text: 5.1 När trädfällning och upparbetning av träd med motorkedjesåg ska utföras vid elledningar ska ledningens innehavare kontaktas innan arbetet får påbörjas.

text: 5.2 Vid situationer då träd lutar mot eller hänger i elledningar ska ledningen ha frånkopplats genom ledningsinnehavarens försorg innan arbetet får påbörjas.

text: 5.3 Vinschar och andra hjälpmedel ska fnnas tillgängliga och användas för att tvinga träd eller träddelar att falla i önskad riktning.

text: 5.4 Om förhållandena på grund av stormfällning, snöbrott eller andra orsaker är sådana att upparbetning med motorkedjesåg vid elledningar medför stora olycksrisker ska om möjligt andra metoder och andra hjälpmedel användas.

text: 6 Trädarbete med motorkedjesåg från en arbetsplattform eller genom klättring

text: 6.1 Trädarbete med motorkedjesåg från en arbetsplattform får endast utföras av den som genomgått utbildning dels för arbete med arbetsplattform dels för arbete med motorkedjesåg från arbetsplattform och som har kännedom om vilka risker som sådant arbete innebär. Trädarbete med motorkedjesåg genom klättring får endast utföras av den

text: som genomgått utbildning i klättringsteknik samt utbildning för arbete med motorkedjesåg genom klättring. Den som utför trädarbete med motorkedjesåg genom klättring ska dessutom ha kännedom om de risker som arbete med motorkedjesåg genom klättring innebär.

text: 6.2 Kedjebromsen ska vara tillslagen när en förbränningsmotordriven motorkedjesåg startas i en arbetsplattform.

text: 6.3 Vid arbete med en motorkedjesåg från en arbetsplattform ska den arbetande vara förankrad i arbetsplattformen med ett fallskydd.

text: 6.4 När fera personer samtidigt utför trädarbete med motorkedjesåg genom klättring ska minst två av dessa ha utbildning i räddningsarbete för att kunna ta ned en skadad person från ett träd. Ändamålsenlig utrustning ska fnnas tillgänglig så att en person som är skadad eller är i nödläge kan tas ner från trädet på ett säkert sätt.

text: 6.5 Ingen person får vistas under ett träd i vilket trädarbete från arbetsplattform eller genom klättring pågår. Arbetsområdet där trädarbete pågår ska spärras av och varningsskyltar sättas ut vid vägar och andra tillträdesleder till området.

text: 7 Användning av motorkedjesåg av en person som befnner sig på en högre nivå än markplan för annat arbete än trädarbete från en arbetsplattform eller genom klättring

text: 7.1 För annat arbete än arbete från en arbetsplattform eller genom klättring får en motorkedjesåg endast användas av en person som befnner sig på högre nivå än markplanet om detta sker från ett fast våningsplan, en byggnadsställning eller om personlig fallskyddsutrustning används.

text: 8 Användning av röjsåg

text: 8.1 När röjsåg används ska andra personer än användaren befnna sig minst 15 meter från sågen. Undantag får göras vid utbildning.

text: Arbetsmiljöverkets allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om användning av motorkedjesågar och röjsågar

text: Tillämpningsområde

text: Till 2 § Exempel på anordningar där en motorkedjesåg ingår som en del av anordningen, är små mobila sågverk för exempelvis sågning av stockar i längdriktning, också kallade kedjesågverk eller minisågverk.

text: Till vem riktar sig föreskrifterna

text: Till

text: 3 § Arbetsmiljölagen

text: gäller delvis även utanför yrkeslivet. Elever, vårdtagare och den som tjänstgör inom totalförsvaret jämställs i vissa avseenden med arbetstagare, bl.a. när det gäller arbetsmiljöns beskaffenhet (

text: 1 kap. 3 § arbetsmiljölagen

text: ). Dessa föreskrifter gäller därför även i t.ex. skolans verksamhet. Den som råder över ett arbetsställe har ett ansvar för att se till att fasta anordningar och andra anordningar som fnns på arbetsplatsen inte orsakar ohälsa eller olycksfall. Detta ansvar gäller även för andra arbetstagare än de egna anställda. Se

text: 3 kap. 12 § första stycket arbetsmiljölagen

text: . För samordningsansvarig, när sådan fnns, gäller att denne ska försäkra sig om att arbetsgivare eller ensamföretagare på ett gemensamt arbetsställe följer tillämpliga regler. I

text: 3 kap. 12 § andra stycket arbetsmiljölagen

text: fnns bestämmelser om ansvaret för den som hyr in arbetskraft. Eftersom en inhyrare disponerar över arbetskraften och utövar den direkta arbetsledningen, har inhyraren ett ansvar som i princip motsvarar en arbetsgivares arbetsmiljöansvar. Ansvaret är dock begränsat till det aktuella arbetet på inhyrarens arbetsställe. En arbetsgivare ska beträffande motorkedjesågar och röjsågar följa det som föreskrivits i

text: arbetsmiljölagen

text: och de föreskrifter som meddelats med stöd av den lagen även när det gäller arbetsgivarens eget arbete. För arbetsgivare som utför arbete för egen räkning gäller samma regler som för ensam- och familjeföretagare. Detsamma gäller för yrkesmässig verksamhet som två eller fera personer, som inte är medlemmar av samma familj, driver för gemensam räkning utan anställda. Se

text: 3 kap. 5 § första stycket arbetsmiljölagen

text: . Lydelsen i ”tillämpliga delar” i sista stycket i

text: 3 §

text: i dessa föreskrifter syftar på bestämmelser som gäller bl.a. arbetsmiljöns beskaffenhet men bör inte gälla bestämmelser om t.ex. instruktioner för hur arbetet ska utföras och om arbetstagares rätt att påverka arbetsmiljön.

text: En ensam- eller familjeföretagare som verkar på ett gemensamt arbetsställe är även skyldig att samråda med andra som verkar där och att se till att den egna verksamheten inte utsätter någon som arbetar där för risker för ohälsa eller olycksfall. Se

text: 3 kap. 7 § arbetsmiljölagen

text: . Även när det gäller byggnads- och anläggningsarbeten gäller ett utvidgat ansvar för ensam- och familjeföretagare. Se

text: 3 kap. 5 § tredje stycket

text: och

text: 4 kap. 10 § andra stycket

text: arbetsmiljölagen

text: samt 2 § Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om byggnads- och anläggningsarbete. I princip gäller bestämmelserna i föreskrifterna i sin helhet för en ensam- eller familjeföretagare som utför byggnads- och anläggningsarbete.

text: Undersökning och riskbedömning

text: Till 5 § Regler om systematiskt arbetsmiljöarbete (SAM) fnns i särskilda föreskrifter från Arbetsmiljöverket och de gäller tillsammans med dessa föreskrifter. Enligt reglerna om SAM ska arbetsgivaren regelbundet undersöka arbetsförhållandena och bedöma riskerna för att någon skadar sig i arbete. Exempel på särskilt riskfyllda arbeten är: 1. arbete från plattform eller genom klättring, 2. arbete med brandskadad eller stormfälld skog, 3. arbete med fastfällda träd, 4. arbete vid elledningar, 5. arbete vid byggnader och vid svåra förhållanden som brant terräng, 6. arbete på högre nivå än markplan och 7. arbete inom Räddningstjänsten. Information från tillverkaren kan omfattas av instruktioner om bl.a. kontroll och underhåll. Tillverkaren anger i maskinens bruksanvisning vad som bör kontrolleras och underhållas och vid behov lämpliga intervaller för detta. Även andra relevanta regler och standarder kan behöva beaktas. Tillverkaren anger i maskinens bruksanvisning vilka egenskaper som skärverktyg, som får användas till motorkedjesåg eller röjsåg ska ha. Vid uthyrning av arbetskraft måste arbetsgivaren (uthyraren) i regel samråda med den som planerar att hyra in arbetskraften (inhyraren) för att få information om de arbetsuppgifter som den inhyrda personalen kommer att utföra och om riskerna på arbetsplatsen. När det gäller de arbetsmiljöåtgärder, som behöver vidtas i det aktuella arbetet, är det rimligt att göra en fördelning mellan uthyraren och inhyraren. Anledningen till detta är att det i regel är inhyraren som bäst känner till arbetsförhållandena på arbetsplatsen och vet vilka arbetsuppgifter som ska

text: göras. Hur fördelningen i detalj ska göras beror på omständigheterna i det enskilda fallet. Ett exempel på vad en riskbedömning bör utmynna i är rutiner för att säkerställa att kunskaperna hos de som arbetar med en motorkedjesåg eller en röjsåg är uppdaterade.

text: Till 7 § Hur ofta uppdateringar och uppföljningar av tidigare gjorda riskbedömningar och vidtagna åtgärderna behöver göras beror på förhållandena i verksamheten som helhet och de arbetsuppgifter som ska utföras. När en ny person ska utföra arbete behöver detta inte betraktas som en omständighet som kräver att riskbedömningen uppdateras. En anledning till detta är att den riskbedömning som redan gjorts bör ha föranlett rutiner där det framgår att en dokumenterad kontroll av vilka arbetsuppgifter arbetstagaren har kunskaper för ska göras.

text: Krav på produkter

text: Till 8 § Här avses sådana anordningar som omfattas av krav på CEmärkning och grundläggande hälso- och säkerhetskrav enligt bland annat maskindirektivet.

text: Till 9 § Här avses äldre anordningar som redan var i bruk när kraven i 8 § trädde i kraft.

text: Till 11 § Det är viktigt att kedjeoljor inte framkallar ohälsa eller besvär hos den som arbetar med en motorkedjesåg eller en röjsåg t.ex. genom att orsaka allergi eller besvär i luftvägarna. Regler om kemiska ämnen såsom oljor fnns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd om kemiska arbetsmiljörisker. Det är viktigt att förgasaren är rätt inställd för att sågen ska få så låga emissionstal som möjligt av kolmonoxid, kolväten, aldehyder och kväveoxider. Miljöbränsle bör i första hand användas. När man använder förbränningsmotordrivna kedjesågar inomhus eller i andra instängda eller trånga utrymmen bildas snabbt livsfarliga gaser, bl.a. kolmonoxid. Om man ändå måste göra detta under en kort stund är det viktigt att luftomsättningen är tillräcklig. Detta bör man tänka på även vid kortare provkörningar av sågar efter reparation eller service. När man använder en motorkedjesåg för att komma åt brandhärdar, eller för att såga hål i brandventilerande syfte, bör man vara medveten om att risken för kast kan vara särskilt stor och man bör också använda en specialkedja.

text: Till 12 § Om det saknas information om kontrollintervallerna, så bör tiden mellan kontrollerna inte överstiga en månad för motorkedjesågar och röjsågar som används kontinuerligt. I annat fall bör man kontrollera dem efter behov, t.ex. en gång var sjätte månad eller en gång om året. Sågar som stått oanvända under en längre tid bör kontrolleras noggrannare innan de börjar användas igen. Det är viktigt att följande delar och deras funktioner kontrolleras på en motorkedjesåg: 1. kedja, svärd och topptrissa, 2. kastskydd och kedjebroms, 3. handskydd vid bakre handtaget samt kedjefångare, 4. start- och stoppanordningar samt spärren mot oavsiktlig påverkan av driftreglage, 5. anordning för kedjesmörjning, 6. vibrationsdämpande element, 7. skyddskåpor över fäkt- och kedjedrivhjul, 8. gasreglage med överföringsmekanismer, 9. att kedjan står still på tomgång, kopplingens funktion och inkopplingsvarvtal för kedjedrivning, 10.ljuddämpare/avgasbortledare/katalysator och 11.lock till bränsletanken. Punkterna 8 – 11 avser endast förbränningsmotordrivna motorkedjesågar. Det är lämpligt att kontrollen protokollförs och att motorkedjesågar märks med datum för kontrollen. Det är viktigt att arbetstagare får de instruktioner, den utrustning och tid som behövs för kontroll av sågen. Den dagliga kontrollen av en motorkedjesåg bör minst omfatta delarna och funktionerna i punkterna 1–4 och 8–11 ovan. Det är viktigt att följande delar och funktioner kontrolleras på en röjsåg: 1. förekomst av sprickbildningar vid klingans stödfänsar eller tandbottnar, 2. klingskyddet och dess läge i förhållande till klingan, 3. klingans fastsättning, 4. driftsreglage, start och stoppanordningar, 5. tomgångsvarvtal, koppling och inkopplingsvarvtal, 6. ljuddämpare, avgasbortledare och katalysator och 7. bäranordning och upphängningsanordning. Det är lämpligt att kontrollen av röjsågar protokollförs. Den dagliga kontrollen av en röjsåg bör omfatta delarna och funktionerna i punkterna 1–7 ovan. Kedjor på en motorkedjesåg där den smalaste delen på skärtandens sidoplan understiger 2 mm bör kasseras.

text: Det är viktigt att särskilt specifcerade skärverktyg och tillbehör som tillverkaren varnat för inte används på en motorkedjesåg eller en röjsåg.

text: Till 13 och 14 §§ Det är viktigt att välja hörselskydd med en tillräcklig dämpning för det aktuella bullrets nivå och frekvensinnehåll. Det är vidare viktigt att skydden används hela tiden man utsätts för sågbuller och att hörselskydden sköts och underhålls väl. Om man använder korrektionsglasögon och hörselskydd används samtidigt är det viktigt att välja skydd och glasögon som lämpar sig att användas tillsammans och inte inverkar negativt på varandras funktion. Stora risker för olycksfall vid arbete med motorkedjesågar uppstår bl.a. när någon faller, snubblar eller halkar. Det är därför viktigt att skyddsstövlar eller skyddskängor är så utformade att dessa risker motverkas. Byxholkar med sågskydd bör endast användas vid kortvariga arbeten med motorkedjesåg. Varselkläder är sådan personlig skyddsutrustning, med refekterande och fuorescerande fält, som är avsedd att öka synbarheten av personer som uppehåller sig i riskområde. Exempel på sådana kläder är varselväst, overall och jacka. Svensk standard ger vägledning vid valet av lämplig personlig skyddsutrustning och hur kraven som ställs på sådan kan uppfyllas. Regler för utförande och användning av personlig skyddsutrustning fnns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om utförande av personlig skyddsutrustning, respektive om användning av personlig skyddsutrustning. Det är viktigt att varselkläder och deras klassning är valda med hänsyn till de risker som förekommer vid varje enskilt arbete. Det är viktigt att varselkläder är så valda att de underlättar att hitta en skadad person under svåra förhållanden. Vid användning av motorkedjesågar till andra arbeten än fällning och upparbetning av träd, är det viktigt att den personliga skyddsutrustningen skyddar mot de risker som kan uppstå vid respektive typ av arbete.

text: Till 15 § Det är lämpligt att bära första förband lätt åtkomligt, till exempel i en bröstfcka som lätt kan öppnas med en hand.

text: Till 16 § Det är lämpligt att rummet har minst två luftventiler som är placerade så att de ger rummet god luftväxling och så att deras funktion inte kan hindras av snö. Bedömningen om ett rum behövs eller ej baseras på riskbedömningen. I regel behövs ett sådant rum. Men det kan fnnas situationer där riskbedömningen ger stöd för att ett motorsågsrum, som uppfyller de krav som ställs

text: Obs! Denna sida (21) är ett rättelseblad som ersätter s. 21 av tidigare utgivna AFS 21 2012:1. Rättelsen innebär att det i Till 13 och 14 §§, näst sista stycket, ska stå ”underlättar” i stället för ”underslättar”. Utkom från trycket den 22 februari 2013.

text: på ett sådant rum, inte behövs. Exempel på sådana situationer är när Försvarsmakten använder särskilda tält för förvaringen när de är i fält.

text: Krav på kunskaper

text: Till 17 § Det är särskilt viktigt att den arbetande har goda kunskaper om de olika arbetsmomenten som ingår vid trädfällning och kan bedöma vilken teknik som är lämplig i varje situation. Exempel på vad som i regel bör ingå i utbildningen för arbete med en motorkedjesåg är kunskaper om: 1. underhåll och kontroll av sågar, 2. egenskaper, personlig skyddsutrustning, användning, 3. olika typer av redskap för trädfällning och nedtagning av fastfällda träd, 4. moment som ingår vid trädfällning och upparbetning av träd, 5. teknik och metoder vid fällning av svårfällda träd, 6. metoder för nedtagning av hängande och fastfällda träd, 7. arbete i stormfälld skog och 8. riskbedömningar vid olika arbetssituationer. Det är viktigt att utbildningen också omfattar instruktion och träningsmoment som är anpassade till de speciella arbetsuppgifterna så att riskerna vid användning av motorkedjesåg blir kända och olycksfall därigenom kan undvikas. Det är lämpligt att proven görs om vart femte år. Dokumentationen, som visar på att arbetstagare som använder motorkedjesåg har med godkänt resultat genomgått proven, behöver dock inte fnnas tillgänglig hos arbetstagaren, men ska på begäran från Arbetsmiljöverket kunna visas upp. Exempel på dokumentation som avses i 17 § andra stycket kan vara s.k. motorsågskörkort eller annat utbildningsbevis. För att kunna ge eleven tillräckliga kunskaper för att arbeta på ett säkert sätt med motorkedjesåg är det viktigt att den som utbildar personer inom motormanuell avverkning har dokumenterade kunskaper om hur motorkedjesågar används och praktisk erfarenhet av skogsarbete och i övrigt är lämplig för att utbilda andra. Dokumentationskravet i andra stycket bör tolkas enligt sin ordalydelse så att det räcker med att styrka avklarade prov för motorsågsanvändning generellt oavsett arbetets komplexitet. Om en användare för vilken arbetsgivaren kan uppvisa dokumentation på kunskaper på en grundläggande nivå ändå utför särskilt komplicerade arbetsuppgifter kan detta därför enbart utgöra en avvikelse från kraven i första stycket.

text: Till 17 och 18 §§ Arbetsmarknadens parter kan i samråd utarbeta och ta fram förslag på kriterier för hur kraven på utbildning i föreskrifterna kan uppfyllas.

text: Bilaga A

text: Till punkt 1.2 Vissa motorkedjesågar kan förses med en anordning som kan utlösa kedjebromsen även vid bakre handtaget, vilket ytterligare kan minska olycksriskerna vid kast. Det är lämpligt att ha en sådan anordning vid arbeten där risken för kast bedöms som stor.

text: Bilaga B

text: Till punkt 1.3 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har regler för transport av farligt gods, till exempel sågbränslen.

text: Till punkt 3.1 För att undvika påfällningsolyckor är det viktigt att områdesfördelning och arbetsuppgifter kontrolleras och att om möjligt endast en person avslutar arbetet. När det är två eller fera som samtidigt arbetar med trädfällning är det viktigt att det alltid hålls ett säkerhetsavstånd som är mer än dubbla trädlängden. När en avverkning är inne i slutskedet, och arbetsområdet därigenom minskas, ökar risken för att säkerhetsavstånden inte hålls. Om två eller fera samtidigt arbetar med trädfällning på en avverkningstrakt är det viktigt att denna delas in i tillräckligt stora skiften, helst med blindskiften emellan. När arbetskraft som inte har det svenska språket som modersmål anlitas är det särskilt viktigt att säkerställa att arbetskraften förstår instruktionerna. Det är lämpligt att instruktionerna för trädfällning är anpassade till typ av skog och avverkningssystem. Det är också viktigt att instruktionerna fnns i lokala skyddsföreskrifter nära arbetsplatsen.

text: Till punkt 3.2 Vid trädfällning i närheten av bebyggelse, fritidsområden eller liknande, är det särskilt viktigt att skyltar med varning för tillträde anslås vid vägar och stigar som leder in i området.

text: Till punkt 3.3 Vid stormfällning kan det exempelvis fnnas behov för räddningstjänsten att i vissa situationer tillåta att fer än en person befnner sig inom trädets fallområde för att minska riskerna vid arbetet.

text: Till punkt 3.4 Det är viktigt att reträttvägen från det träd som fälls är fri från hinder så att man lätt kan sätta sig i säkerhet när trädet faller.

text: Till punkt 3.8 Det är viktigt att fällhjälpmedel alltid fnns till hands just när ett träd ska fällas. Vanligen är ett brytjärn, ett trampjärn eller en fällkil tillräckligt som hjälpmedel för att tvinga ett träd att falla i önskad riktning. Vid svårare förhållanden kan en fällsax, en mekanisk eller en hydraulisk fällriktare eller andra redskap med motsvarande kapacitet vara lämpliga hjälpmedel. Exempel på situationer där undantaget gäller är i samband med övning och demonstration av specialkaptekniker som används för att hantera starkt spända träd eller vid demonstration och övning i trädfällning med stark framvikt (simulerad via drag med lina). Vid svåra förhållanden bör en eller fera i trädet högt belägna och betryggande fästade linor samt vinsch och ev. brytbock av tillräcklig styrka användas. Spjälkningsrisken är stor om man bringar ett träd i spänn med exempelvis en vinsch eller en mobil maskin. Om mobila maskiner används för att bringa ett träd på fall får dessa inte ansättas förrän fällsågningen är avslutad. Att arbeta under en upplyft kranarm eller annan del av en maskin innebär en risk eftersom oavsiktliga manövrar av maskinföraren, slangbrott i kranar eller liknande kan inträffa.

text: Till punkt 3.9 När man fäller träd i brant terräng fnns det en risk att träden rullar eller glider utför sluttningen. Vid trädfällning intill byggnader kan ett fallande träd utgöra en stor risk om det exempelvis träffar en husvägg som påverkar dess fallriktning. Vid fällning intill vägar fnns risken att förbipasserande kan komma till skada. Ofta är det lämpligt att använda extra hjälpmedel, exempelvis en vinsch, i sådana situationer.

text: Till punkt 4 Vid vissa arbetssituationer kan riskerna för olyckor vara betydligt större än vid annat skogsarbete. Det är därför angeläget att vara uppmärksam på de risker som uppstår vid följande arbeten: – upparbetning av stormfälld skog, – fällning av starkt lutande träd, – fällning av rotryckta träd som hänger i stående träd, – rotkapning av nedblåsta träd med stora rotvältor samt – kapning av stammar som ligger i kraftig spänning. Det är vidare viktigt att man går igenom de särskilda förutsättningar som kan fnnas för arbetsuppgiften. Genomgången bör göras med alla som ska delta i arbetet innan det påbörjas. Genomgången bör omfatta arbets-

text: planering, exempelvis vilka delar av objektet som inte får upparbetas utan maskinhjälp, lokala skyddsföreskrifter och organisationen i händelse av olycksfall. Genomgången bör vidare omfatta arbetsteknik och risker vid olika situationer som kan förekomma.

text: Till punkt 4.4 Kommunikation med hjälp av radio eller telefon är exempel på fungerande tvåvägskommunikation.

text: Till punkt 5.4 Vid exceptionella förhållanden då det är direkt olämpligt att använda en motorkedjesåg bör en skogsmaskin eller annan maskin i första hand användas om den aktuella ledningssträckan kan nås med maskiner. Andra alternativ eller komplement till motorkedjesåg kan vara sprängmedel, en kastsåg eller en stångsåg. Vid användning av sprängmedel gäller bl.a. Arbetsmiljöverkets föreskrifter om sprängarbete.

text: Till punkt 6 Det är viktigt att en arbetsplattform ställs upp på ett stabilt sätt och manövreras enligt både tillverkarens och lokala arbetsinstruktioner. När man ska arbeta med en motorkedjesåg från en arbetsplattform är det viktigt att ha upprättat skyddsföreskrifter utifrån antalet personer som kommer att arbeta från plattformen.

text: Till punkt 6.1 Trädarbete med motorkedjesåg genom klättring med hjälpmedel är fysiskt krävande och det är nödvändigt att ha god utbildning i bl.a. klättringsteknik för att kunna utföra arbetet på ett säkert sätt. Utbildningen i klättringsteknik förutsätter förkunskaper om trädfällning och upparbetning av träd med motorkedjesåg.

text: Till punkt 6.4 Det är mycket viktigt att vara uppmärksam på att speciell kompetens kan behövas för att ta hand om en skadad person, till exempel någon som har blivit hängande orörlig i ett rep, en sele eller i fallskyddsutrustningen.


fs: afs

publisher: Arbetsmiljöverket

title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd om belastningsergonomi

text: Datum Sid 2012 1 (1)

type: stycke

text: Enheten för juridik Mikael Syk, 010-730 9743 arbetsmiljoverket@av.se

text: Rättelseblad till

text: AFS 2012:2

text: Belastningsergonomi

type: rubrik

text: Det har blivit några småfel i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (

text: AFS 2012:2

text: ) om belastningsergonomi. På sidan 22, i figur 7 om arbetsområden, så har rutorna om inre och yttre arbetsområde fått omkastad färg. Rutan framför texten inre arbetsområde ska vara svart och rutan för yttre arbetsområde ska vara grå.

text: På sidan 34 under rubriken ”Principerna för modellerna” andra stycket som börjar ”Särskild kunskap krävs…..”ska meningen i stället lyda ”Kunskap krävs även för verksamheter där risk för stämbandsbesvär kan uppstå”.

text: En del av en mening i bedömningsmodellen på sidan 37 har även fallit bort Under rubriken ”Sittande” i det gröna fältet har orden ”en väsentlig del” försvunnit i den översta rutan. Meningen ska lyda ”Nedanstående gäller för en väsentlig del av arbetsskiftet.” I den nedersta gröna rutan under samma rubrik står det felstavat ”pedelarbete” ska vara pedalarbete.

text: Tre rättelseblad med den rätta lydelsen bifogas.

text: Med vänlig hälsning Arbetsmiljöverket Mikael Syk

text: Postadress: 112 79 Stockholm • Besöksadress: Lindhagensgatan 133, Stockholm Telefon: 010-730 90 00 • Telefax: 08-730 19 67 E-post: arbetsmiljoverket@av.se • Webbplats: www.av.se Organisationsnummer: 202100-2148

text: AFS 2012:2

text: Rättelseblad

text: ca 130 ca 80 ca 60

text: ca 45 ca 30

text: ■ Inre arbetsområde ■ Yttre arbetsområde 60°

text: Figur 7. Arbetsområden för händerna, mätt i centimeter. Att stå och gå är bra vid arbetsmoment som kräver stor rörlighet, kraft och räckvidd. Man får också god överblick över ett stort arbetsområde när man står och arbetar. Ett sätt att utveckla kraft och få ökad räckvidd som är skonsamt för kroppen är att använda sig av så kallad tyngdöverföring, dvs. man för över kroppstyngden från det ena benet till det andra – och tillbaka igen. Detta kan ske bakåt–framåt eller från sida till sida (figur 8).

text: Figur 8. Tyngdöverföring. Nackdelarna med att enbart stå är den ständiga belastningen på hjärta och blodomlopp samt på lederna i fötter och ben. Kommentarer om underlagets betydelse finns på sidan 18. För att minska belastningen och ge lämplig variation kan man utföra en del arbetsuppgifter ståsittande eller sittande (figur 9). Kan arbetet inte utföras på det sättet är det viktigt att det åtminstone finns möjlighet att sitta under pauserna, till exempel för affärsbiträden som för tillfället inte har några kunder eller för hotellreceptionister och serveringspersonal.

text: AFS 2012:2

text: Rättelseblad

text: Modeller för att bedöma risker för besvär i rörelseorganen vid arbetsställningar, manuell hantering och repetitivt arbete enligt kommentarerna till 4 §

text: Det behövs praktiska, systematiska och enkla metoder för att identifiera och bedöma belastningsergonomiskt riskfyllda arbeten eller situationer. Arbetsgivarna behöver sådana hjälpmedel för sin fortlöpande bedömning av riskerna i verksamheten enligt reglerna om systematiskt arbetsmiljöarbete och dessa föreskrifter. Med hjälp av modellerna borde det gå att få en första indikation på vilken belastningsdos ett visst arbete eller arbetsmoment innebär för att bedöma om de fysiska belastningarna är hälsofarliga eller inte, och därmed ett första underlag för åtgärder. Modellerna kan även användas för att analysera belastningsergonomin av den personal som fattar beslut om arbetsmetoder och arbetsplatser inom verksamheten, t.ex. produktionsplanerare, projektörer och konstruktörer.

text: Principerna för modellerna

text: Sambanden mellan arbete och risk för belastningsbesvär är många gånger svåra att upptäcka. För att modellerna verkligen ska kunna användas praktiskt är de förenklade. De bedömer bara några få aspekter av en belastningstyp i taget och de kan därför inte användas som exakta gränsvärden för belastningar. Men de ger tillräckligt bra vägledning för ett praktiskt förändringsarbete, både på befintliga arbetsplatser, vid flytt till nya lokaler och när man projekterar nya arbetsplatser. Att modellerna är förenklade kan medföra att man både över- och undervärderar de faktiska riskerna, om man tillämpar modellerna okritiskt. Om man ska göra heltäckande bedömningar behöver man beakta fler faktorer och använda noggrannare modeller, vilket kräver gedigen kunskap om belastningsergonomi. Kunskap krävs även för verksamheter där risk för stämbandsbesvär kan uppstå. Modellerna är uppbyggda enligt ett system med tre zoner (rött–gult– grönt), så att man ska få ett tydligt tecken på sådana arbetsförhållanden där risken är stor respektive obetydlig. Färgerna i modellerna har följande betydelse:

text: Rättelseblad

text: AFS 2012:2

text: Arbetsställning Rött Gult Grönt

text: Något av nedanstående Något av nedanstående Nedanstående gäller förekommer under en förekommer periodvis för en väsentlig del av väsentlig del av arbets- under arbetsskiftet. arbetsskiftet.

text: Sittande skiftet.

text: Nacke – böjd – böjd – i mittställning – vriden – vriden – möjlighet till fria – samtidigt böjd och – samtidigt böjd och rörelser vriden vriden – kraftigt inskränkt – kraftigt inskränkt rörelsefrihet rörelsefrihet

text: Rygg – böjd – böjd – möjligheter till fria – vriden – vriden rörelser – samtidigt böjd och – samtidigt böjd och – väl utformat ryggstöd vriden vriden – möjlighet att växla till – kraftigt inskränkt – kraftigt inskränkt stående rörelsefrihet rörelsefrihet – stöd för ryggen saknas

text: Axel/ – handen i eller över – handen i eller över – arbetshöjd och räckarm skulderhöjd skulderhöjd område anpassade – handen utanför – handen utanför till arbetsuppgift och underarmsavstånd underarmsavstånd individ utan avlastning utan avlastning – god armavlastning

text: Ben – otillräcklig plats för – otillräcklig plats för – fritt benutrymme benen benen – bra fotstöd – inget stöd för fötterna – inget stöd för fötterna – sällan ben- eller fotma- – kraftigt inskränkt – kraftigt inskränkt növrerat pedalarbete*) rörelsefrihet rörelsefrihet – möjlighet att växla till – ben- eller fotman- – ben- eller fotman- stående övrerat pedal arbete*) övrerat pedal arbete*)

text: Stående/gående

text: Nacke – böjd – böjd – upprätt ställning – vriden – vriden – möjlighet till fria – samtidigt böjd och – samtidigt böjd och rörelser vriden vriden – kraftigt inskränkt – kraftigt inskränkt rörelsefrihet rörelsefrihet

text: Rygg – böjd – böjd – upprätt ställning – vriden – vriden – möjlighet till fria – samtidigt böjd och – samtidigt böjd och rörelser vriden vriden – möjlighet att växla till – kraftigt inskränkt – kraftigt inskränkt sittande rörelsefrihet rörelsefrihet – ostabilt eller lutande – ostabilt eller lutande underlag underlag

text: Axel/ – handen i eller över – handen i eller över – arbetshöjd och räckarm skulderhöjd skulderhöjd område anpassande – handen i eller under – handen i eller under till arbetsuppgift och knähöjd knähöjd individ – handen utanför ¾ arm- – handen utanför avstånd från kroppen ¾ armavstånd från kroppen Ben – otillräcklig plats för – otillräcklig plats för – fri rörelsemöjlighet ben och fötter ben och fötter på stabilt, halksäkert, – ostabilt underlag – ostabilt underlag jämnt och vågrätt – lutande underlag – lutande underlag underlag – ben- eller fotmanövre- – ben- eller fotmanövre- – inget ben- och sällan rat pedalarbete*) rat pedalarbete*) fotmanövrerat pedalarbete*) – möjlighet att växla till sittande

text: *) Benmanövrerat pedalarbete = bromsen eller kopplingen på en bil 37 Fotmanövrerat pedalarbete = gaspedalen på en bil

type: foreskrift


title: Arbetsmiljöverkets föreskrifter om minderårigas arbetsmiljö och allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna

text: Syftet med föreskrifterna är att förebygga att den som inte fyllt 18 år genom sin arbetsmiljö drabbas av ohälsa och olycksfall eller får sämre förut sättningar att utvecklas eller tillgodogöra sig utbildning.

type: paragraf

text: Tillämpningsområde

text: Dessa föreskrifter gäller arbetsgivare, uppdragsgivare, skolhuvudmän och praktikgivare som låter minderåriga utföra arbete eller genomgå utbild ning. För skolhuvudmän gäller bara 3–6, 9–11 och 24 §§.

text: Allmänna råd: Föreskrifterna gäller om någon låter minderåriga ut  föra arbete. Föreskrifterna gäller inte mot den minderåriga själv om denne utför arbete på eget initiativ. En annan sak är att föreskrifter na kan tillämpas mot den som anlitar samma minderåriga person att utföra arbetet. För att arbete som utförs åt arbetsgivare eller uppdragsgivare ska omfattas av

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: och dessa föreskrifter krävs att det utförs yrkesmässigt och inte som en fritids eller hobbysys selsättning. När man bedömer om en arbetsuppgift är yrkesmässigt utförd tar man hänsyn till om den är av ekonomisk art, om ett presta tionskrav finns uppställt, samt om den utförs regelbundet och varak

text: Jfr Rådets direktiv

text: av den 22 juni 1994 om skydd av minderåriga i arbetslivet (EGT L 216, 20.8.1994, s. 12, Celex 31994L0033).

text: tigt. Om någon låter en minderårig utföra arbete som den minder åriga utför inom ramen för sin egen firma bör normalt arbetet anses vara yrkesmässigt utförd. Om ett anställningskontrakt är upprättat så att den minderåriga formellt sett är arbetstagare är arbetet alltid yrkesmässigt. Ett exempel på en situation när föreskrifterna inte är tillämpliga på grund av att arbetet inte utförs varaktigt eller regelbundet kan vara när det rör sig om ett enstaka uppdrag som en minderårig utför åt en privatperson, idrottsförening eller jultidningsföretag i upp till några veckor utan att vara anställd. För de minderåriga som omfattas av dessa föreskrifter på grund av att de genomgår utbildning i form av skolundervisning eller praktik är föreskrifternas tillämpning av naturliga skäl inte beroende av något krav på att arbetet utförs yrkesmässigt.

text: Definitioner

text: De beteckningar som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: och

text: arbetsmiljöförordningen (1977:1166)

text: . Dess utom använder föreskrifterna följande beteckningar. I dessa föreskrifter förstås med:

text: Familjemedlem person som 1. är vårdnadshavare till den minderåriga, 2. är släkt med och lever i samma hushåll som den minderåriga, 3. är gift med vårdnadshavaren och lever i samma hushåll som den minderåriga, eller 4. lever under äktenskapsliknande förhållanden med vårdnadshavaren i samma hushåll som den minderåriga.

text: Minderårig den som inte fyllt 18 år.

text: Praktik alla de former av arbetsplatsförlagt lärande som förekommer inom ramen för en utbildning.

text: Praktikgivare den som tar emot minderårig för praktik.

text: Skolhuvudman den som driver en verksamhet för utbildning av minderåriga.

text: Skolvecka en vecka då eleven går minst en dag i skolan.

text: Ungdom minderårig som fullgjort sin skolplikt och som fyller minst 16 år under innevarande kalenderår.

text: Uppdragsgivare den som på annat sätt än att vara arbetsgivare låter minderårig utföra arbete.

text: Yngre barn minderårig som inte har fyllt 13 år.

text: Äldre barn minderårig som fyllt 13 år och inte är ungdom.

text: Undersökning och riskbedömning

text: Arbetsgivare, uppdragsgivare, skolhuvudmän och praktikgivare ska genomföra en undersökning och riskbedömning med särskild hänsyn till att arbetsuppgifter och skoluppgifter kan komma att utföras av minder åriga som ännu inte är fysiskt och psykiskt mogna. Undersökningen och risk bedömningen ska ta hänsyn till minderårigas fysiska och psykiska mognad, ålder och förutsättningar i övrigt. Vid undersökningen och riskbedömning en för yngre och äldre barn ska bedömas om arbetet kräver stort ansvarsta gande eller är fysiskt eller psykiskt tungt. Ny undersökning och riskbedömning ska genomföras när verksamheten förändras så att riskerna för minderåriga påverkas. Om det finns ett skyddsombud eller ett elevskyddsombud ska ombuden få möjlighet att delta i undersökningar och riskbedömningar och yttra sig över valet av arbetsuppgifter för minderåriga.

text: Allmänna råd: Eftersom bestämmelserna preciserar de krav på risk bedömning som finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systema tiskt arbetsmiljöarbete omfattas riskbedömningen i bestämmelsen av skriftlighetskravet i de föreskrifterna. Bestämmelsen gäller bara undersökning och bedömning av risker som är typiska för minderåriga personer i olika åldersgrupper och ställer alltså inget krav på att undersöka och bedöma risker på indi vidnivå. Däremot kan riskbedömningen visa att det finns ett behov

text: att fastställa rutiner över hur man ska agera för att i olika fall anpassa verksamheten till en enskild minderårigs egenskaper. När det gäller minderåriga i utbildning bör man alltid riskbedöma bland annat arbets och skoluppgifter med särskilda risker både på yrkesprogram och högskoleförberedande program. Områden där sådana risker kan finnas är kemiska ämnen, ergonomi, teknisk utrust ning, ljud och ljusförhållanden. Dessa risker kan finnas i till exempel slöjd, idrott och hälsa, hem och konsumentkunskap samt laborationer inom kemi och biologi. Eftersom utbildningsväsendet hela tiden för ändras finns det liknande arbetsuppgifter, som inte är av lika traditio nellt slag, som också måste riskbedömas. Exempel på arbeten där stort ansvarstagande krävs är arbete som innebär makt eller myndighetsutövning i form av exempelvis kon troll och godkännande av en person. Fysiskt tunga uppgifter kan vara t.ex. tunga lyft, buller och arbete med kemiska ämnen. Psykiskt tunga uppgifter kan vara t.ex. att arbeta ensam, ta hand om personer i kris eller hantera pengar.

text: Medicinsk kontroll

text: Arbetsgivare, uppdragsgivare, skolhuvudmän och praktikgivare ska se till att regelbundna medicinska kontroller görs av den minderårige om det behövs för att bedöma risker beträffande en minderårigs säkerhet, fysiska eller psykiska hälsa eller utveckling. Den medicinska kontrollen får inte medföra några kostnader för den minderårige. Tiden mellan de medicinska kontrollerna ska anpassas till riskernas karaktär och till den undersöktes hälsotillstånd och mognad.

text: Allmänna råd: För skolhuvudmän bör bestämmelsen tolkas som att en skolhuvudman ska undersöka om de planerade arbetsuppgifterna under elevens praktik innebär krav på medicinsk kontroll och försäk ra sig om att praktik givaren erbjuder sådan kontroll om inte skolan gör det. Den medicinska kontrollen av minderåriga skiljer sig från medi cinsk kontroll av andra grupper genom att en minderårig kan för väntas vara särskilt känslig för vissa belastningar. Bristande mognad och erfarenhet kan medföra ökad risk för både olycksfall och psykisk påfrestning vid stor belastning. Detta innebär att man behöver beakta den minderårigas fysiska och psykiska mognad vid den medicinska

text: kontrollen, förutom de olika medicinska risktillstånd som beskrivs i föreskrifterna om medicinska kontroller. För att bedöma om och när medicinska kontroller ska ske är det lämpligt att rådgöra med den personal som genomfört den första medicinska kontrollen. I skolan kan elevhälsans personal med fördel genomföra den medicinska kontrollen förutsatt att de har nödvändig kompetens och erfarenhet.

text: Åtgärder

text: Arbetsgivare, uppdragsgivare, skolhuvudmän och praktikgivare ska innan arbetet eller utbildningen påbörjas vidta de åtgärder som behövs enligt riskbedömningen och utförd medicinsk kontroll.

text: Allmänna råd: I samband med praktik bör skolhuvudmannen och praktikgivaren vidta åtgärderna i samråd. Även i situationer då prak tikgivaren har ett ansvar att vidta en viss åtgärd är skolhuvudman nen också ansvarig att inom sin verksamhet genom t.ex. ingående av utbildningskontrakt och uppföljning verka för att praktikgivaren vidtar åtgärden. Om den uppföljning som skolhuvudmannen ska göra skulle visa att praktikgivaren inte följer en viss regel i dessa eller andra av Arbetsmiljöverkets föreskrifter och skolhuvudmannen inte lyckas förmå praktikgivaren att vidta rättelse kan skolhuvudmannen tillsammans med praktikgivaren vara ansvarig för överträdelserna. Åtgärder som avses i bestämmelsen kan vara sådana som generellt minskar riskerna, t.ex. att ta fram rutiner och köpa skyddsutrustning. Åtgärderna kan även vara individuella som att anpassa verksamheten till risker som härrör från en särskild minderårigs individuella egen skaper.

text: Information till vårdnadshavare och skyddsombud

text: Arbetsgivare och uppdragsgivare som låter en minderårig utföra arbe te ska informera yngre och äldre barns vårdnadshavare om arbetsuppgif terna, deras risker och eventuella skyddsåtgärder. Om det finns ett skyddsombud ska skyddsombudet underrättas om beslut att anställa en minderårig.

text: Vårdnadshavares medgivande

text: För yngre och äldre barn får arbete vid sidan av skolan inte gå ut över skolarbetet eller hindra dem från att tillgodogöra sig undervisningen. För att få anlita yngre och äldre barn att utföra arbete ska arbetsgivare och uppdragsgivare försäkra sig om att vårdnadshavare har lämnat sitt med givande.

text: Ensamarbete

text: Arbetsgivare, uppdragsgivare, skolhuvudmän och praktikgivare får aldrig låta en minderårig utföra en sådan riskfylld arbetsuppgift som finns uppräknad i bilaga 1 som ensamarbete. Överträdelse av bestämmelserna i första stycket kan medföra böter, se 24 §.

text: Allmänna råd: Med ensamarbete avses detsamma som i Arbetsmiljö verkets föreskrifter om ensamarbete.

text: Rutiner för introduktion och information

text: Arbetsgivare, uppdragsgivare, skolhuvudmän och praktikgivare ska se till att den minderåriga får en introduktion med information om arbets uppgifterna och dess risker och försäkra sig om att den minderåriga har förstått informationen. Arbetet ska utföras under ledning och tillsyn av en lämplig person som har fyllt 18 år och har kunskaper om arbetet. Det ska finnas rutiner för hur introduktion och handledning ska gå till.

text: Allmänna råd: En lämplig person att leda och ha tillsyn över den minderåriga kan till exempel vara en lärare, arbetsledare eller en mer erfaren arbetskamrat. Personen bör ha minst ett års erfarenhet av de aktuella arbetsuppgifterna från arbetsliv eller utbildning och ha nöd vändiga kunskaper om risker och skydd. Behovet av ledning och tillsyn varierar beroende på vilket arbete som avses och den minderåriges ålder, erfarenhet och utbildning. Det är inte alltid nödvändigt att ha konstant uppsikt över den minderåriga som utför ett arbete för att utöva tillräcklig ledning och tillsyn.

text: Förbjudna arbetsuppgifter

text: Allmänna regler för minderåriga

text: Det är förbjudet för arbetsgivare, uppdragsgivare, skolhuvudmän och praktikgivare att låta minderåriga utföra de riskfyllda arbetsuppgifter som finns uppräknade i bilaga 1 om inte villkoren för undantag enligt bilagan är uppfyllda. Överträdelse av bestämmelserna i första stycket kan medföra böter, se 24 §.

text: Allmänna råd: Exempel på sådan likvärdig utbildning som avses i bila ga 1, undantag i fjärde kolumnen, kan vara utbildare som är fristående från grund och gymnasieskolan, t.ex. en folkhögskola. Andra exem pel är uppdragsutbildningar av yrkesinriktad karaktär som fristående utbildare genomför, t.ex. motorsågsutbildning eller truckförarutbild ning. En arbetsgivares internutbildning brukar mycket sällan vara av sådan omfattning att den är likvärdig med sådan gymnasieutbildning. Vid den undersökning och riskbedömning enligt 4 § som arbets givaren alltid ska göra får han eller hon jämföra annan utbildning med den som gymnasieskolan har för att bedöma om den är likvärdig. Det bör räcka med att det utbildningsavsnitt som arbetsuppgiften avser är avklarat oavsett om ett helt utbildningsprogram är slutfört eller inte.

text: Särskilda regler för yngre och äldre barn

text: Yngre barn

text: Det är förbjudet för arbetsgivare, uppdragsgivare och praktikgivare att låta yngre barn utföra arbete. Undantag gäller: 1. för mycket lätta och ofarliga arbetsuppgifter inom verksamheter som bedrivs av en familjemedlem utan andra anställda, 2. om Arbetsmiljöverket har gett tillstånd för artistuppträdande enligt 13 §. Överträdelse av bestämmelserna i första stycket kan medföra böter, se 24 §.

text: Arbetsgivare, uppdragsgivare och praktikgivare som vill låta yngre barn uppträda och repetera inom kulturell eller konstnärlig verksamhet och vid sport och reklamevenemang kan söka tillstånd hos Arbetsmiljöverket

text: för detta. Beviljande av sådan ansökan förutsätter att arbetsuppgifterna inte riskerar barnets säkerhet, hälsa eller utveckling. Arbetet får inte heller gå ut över skolarbetet eller hindra den minderåriga från att tillgodogöra sig undervisningen.

text: Äldre barn

text: Det är förbjudet för arbetsgivare, uppdragsgivare och praktikgivare att låta äldre barn sälja åldersreglerade varor eller i övrigt utföra arbete som kräver stort ansvarstagande eller låta dem utföra fysiskt eller psykiskt tungt arbete. Överträdelse av bestämmelserna i första stycket kan medföra böter, se 24 §.

text: Arbetstider

text: Allmänna arbetstidsregler

text: Vårdnadshavarna avgör arbetstiden för yngre barn som utför myck et lätta och ofarliga arbetsuppgifter enligt 12 § p. 1. Samma gäller för äldre barn och ungdomar som anlitas på samma sätt.

text: En arbetsgivare eller uppdragsgivare får inte låta en minderårig utfö ra arbete mellan klockan 24 och 05. Överträdelse av bestämmelserna i första stycket kan medföra böter, se 24 §.

text: Om det finns särskilda skäl får Arbetsmiljöverket medge undantag från 16, 19, 20 och 21 §§ för uppträdande och repetitioner inom kulturell eller konstnärlig verksamhet samt vid sport och reklamevenemang.

text: Allmänna råd: Exempel på när särskilda skäl kan finnas är när barn ska delta i filminspelningar där nattmörker är en förutsättning och det enbart gäller arbete vid ett fåtal tillfällen.

text: Arbetsgivare eller uppdragsgivare ska ordna med en sammanhäng ande rast om minst 30 minuter senast efter fyra och en halv timmes arbete. Överträdelse av bestämmelserna kan medföra böter, se 24 §.

text: Särskilda regler om arbetstider

text: Yngre och äldre barn

text: Arbetsgivare eller uppdragsgivare får inte låta yngre eller äldre barn utföra arbete mellan klockan 20 och 06. Överträdelse av bestämmelserna i första stycket kan medföra böter, se 24 §.

text: När arbetsgivare eller uppdragsgivare anlitar yngre och äldre barn gäller även följande arbetstidsregler. 1. Den minderåriga ska ha minst 14 timmars sammanhängande ledighet från arbetet för nattvila under varje period om 24 timmar (dygnsvila). 2. Den minderåriga ska ha en ledighet om minst två dagar under varje period om sju dagar. Så långt som möjligt ska ledigheten vara samman hängande och vara förlagd till veckoslutet. Den sammanhängande ledig heten får aldrig understiga 36 timmar. Den ska förläggas till tid som är fri från schema lagd undervisning. 3. Den minderåriga ska ha minst fyra veckors sammanhängande ledighet från arbetet varje kalenderår. Ledigheten ska förläggas till tid som är fri från schemalagd undervisning. 4. Arbete som utförs under skollov som är minst en vecka tillsammans med lördag och söndag får totalt omfatta högst 7 timmar per dag och högst 35 timmar per vecka. 5. Arbete som utförs under skolvecka får totalt omfatta högst 2 timmar per skoldag eller 7 timmar per skolfri dag och högst 12 timmar per skolvecka. Reglerna i första stycket gäller oavsett om arbetstiden rubriceras som ordinarie arbetstid, övertid, mertid eller jourtid. Överträdelse av bestämmelserna i första stycket punkterna 1–5 kan med föra böter, se 24 §.

text: Ungdomar

text: När arbetsgivare eller uppdragsgivare anlitar ungdomar gäller följan de arbetstidsregler. 1. Den minderåriga ska ha minst 12 timmars sammanhängande ledighet under varje period om 24 timmar (dygnsvila). Tiden mellan klockan 22 och 06 eller mellan klockan 23 och 07 ska vara fri från arbete. Detta gäller inte på arbetsplatser där ordinarie arbetspass slu tar mellan klockan 22 och 24 eller börjar mellan klockan 05 och 07 och där det medför stor olägenhet för verksamheten om den minderåriga inte kan

text: avsluta eller påbörja arbetspasset vid de ordinarie tiderna. På sådana arbets platser får dygnsvilan förkortas till 11 timmar. För arbete som består av flera arbetspass under ett dygn som inte vart och ett överstiger 4 timmar får dygnsvilan förkortas till 11 timmar. För arbete som utförs på sjukhus, äldreboenden, inom jordbruk eller på hotell och restaurang får dygnsvilan förkortas till 11 timmar. En förutsättning för förkortning av dygnsvilan till 11 timmar enligt andra, tredje och fjärde styckena i denna punkt är att en kompenserande viloperiod ges i omedelbar anslutning till arbetspassets eller arbetspassens slut. 2. Den minderåriga ska ha en ledighet om minst två dagar under varje period om sju dagar. Så långt som möjligt ska ledigheten vara sammanhäng ande och vara förlagd till veckoslutet. Den sammanhängande ledigheten får aldrig understiga 36 timmar. 3. Arbetet får totalt omfatta högst 8 timmar per dag och högst 40 timmar per vecka. När det behövs med hänsyn till arbetsuppgifternas natur eller arbets förhållandena i övrigt får arbetstiden istället uppgå till 8 timmar per dag i genomsnitt under en period om sju dagar och veckoarbetstiden uppgå till 40 timmar per vecka i genomsnitt under en period om fyra veckor. Under skolveckor ska arbetstiden förläggas så att den inte hindrar skol gång eller möjligheten att tillgodogöra sig skolundervisningen. Reglerna i första och andra styckena i denna punkt gäller oavsett om arbetstiden rubriceras som ordinarie arbetstid, övertid, mertid eller jourtid. Överträdelse av bestämmelserna i första stycket punkterna 1–3 kan med föra böter, se 24 §.

text: Arbetstid vid arbete åt olika arbetsgivare

text: Arbetstiden vid arbete åt olika arbetsgivare ska beaktas vid beräk ningen av den tillåtna arbetstiden enligt 20 § första stycket punkten 5 och 21 § första stycket punkten 3. Arbetsgivare och uppdragsgivare som anlitar en minderårig som under samma tidsperiod utför arbete åt annan arbets givare, uppdrags givare eller praktikgivare som avses i 23 § ska, vid beräk ningen av den tillåtna arbetstiden, dra ifrån den tid som den minderåriga arbetar för den andre. Vid tillämpningen av första stycket får minderåriga som utför arbete åt sådan praktikgivare som avses i 23 § anlitas till ytterligare 20 timmars arbete per vecka oavsett om den minderåriga är anställd inom ramen för sin prak

text: tik eller inte. Av dessa ytterligare 20 timmar får upp till 8 timmar förläggas till en och samma dag. Överträdelse av bestämmelserna i första och andra styckena kan medföra böter, se 24 §.

text: Allmänna råd: För att avgöra om man behöver tillämpa denna bestäm melse kan en arbetsgivare fråga den minderåriga om den minderåriga arbetar för en annan arbetsgivare eller praktikgivare. Om den minder åriga svarar nej bör arbetsgivaren vid tillämpningen av bestämmelsen utgå från att svaret överensstämmer med verkligheten. Har vi exem pelvis en situation där en 17åring är anställd av två olika arbetsgivare som båda har underlåtit att ställa en sådan fråga och den minderåriga arbetar 8 timmar åt den ena arbetsgivaren och 1 timme åt den andra under en och samma dag är båda arbetsgivarna ansvariga för överträ delsen av 21 § första stycket punkten 3 och 22 §. Att första stycket enbart hänvisar till reglerna om längsta tillåtna arbetstid per dag och vecka innebär att en arbetsgivare, precis som för vuxna arbetstagare, inte behöver beakta att en minderårig arbetar åt någon annan när arbetsgivaren tillämpar viloreglerna i 21 § första stycket punkten 1–2. Genom andra stycket kan en arbetsgivare låta en minderårig arbeta 8 timmar på onsdag, 7 timmar på lördag och 5 timmar på söndag även om den minderåriga som lärling under samma vecka arbetar 7,5 tim mar om dagen måndag till fredag åt sin praktikgivare och har ett möte med sin handledare på skolan i 2,5 timmar. Skulle mötet på skolan bara ta 2 timmar i anspråk är det tillåtet för arbetsgivaren att låta den minderåriga arbeta ytterligare 0,5 timmar under den veckan eftersom den totala arbets och utbildningstid inom ramen för lärlingsutbild ningen då bara uppgår till 39,5 timmar.

text: Arbetstid inom ramen för utbildning för kombinerad undervisning och praktik

text: För arbete som utförs åt praktikgivare inom ramen för en utbildning för kombinerad undervisning och praktik gäller reglerna om arbetstider i 15–23 §§ oavsett om den minderåriga anställts eller inte. Vid beräkning av arbetstid som avses i första stycket ska tiden som den minderåriga deltar i lärarledd skolundervisning läggas till den tid som den

text: minderåriga utför arbete åt praktikgivaren i den utsträckning arbete och sådan undervisning har förlagts till samma vecka. Praktikgivaren ansvarar för att arbetstiden beräknad enligt första stycket inte överskrids. Överträdelse av bestämmelserna i första stycket kan medföra böter, se 24 §.

text: Allmänna råd: Med utbildning för kombinerad undervisning och praktik avses till exempel gymnasieskolans lärlingsutbildning och grundskolans PRAO. När praktikgivaren för en lärling ska följa upp undervisning- och arbetstid är det lämpligt att använda sig av det utbildningskontrakt som upprättas i början av lärlingsutbildningen enligt

text: 16 kap. 11 a § skollagen

text: . Ett exempel på när praktikgivaren måste ta hänsyn till bestämmelsen i andra stycket är om skolan meddelar att praktikanten kommer ha ett uppföljningsmöte med skolans kontaktperson för praktiken. Om praktikanten i sådana fall har 40 timmars arbetsvecka måste praktikgivaren minska arbetstiden för den aktuella veckan med så lång tid som mötet pågår.

text: Bestämmelser om straff

text: Bestämmelserna i 12 och 14 §§ utgör föreskrifter enligt

text: 5 kap. 2 § tredje stycket arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Bestämmelserna i 9 och 11 §§ utgör föreskrifter enligt

text: 5 kap. 3 § andra stycket samma lag

text: . Bestäm melserna i 16 , 18–20 §§, 21 § punkterna 1–3 och 22–23 §§ utgör före skrifter enligt

text: 5 kap. 5 § samma lag

text: . Brott mot de nu uppräknade föreskrifterna kan enligt

text: 8 kap. 2 § första stycket arbetsmiljölagen

text: medföra böter.

text: Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 februari 2013. Samtidigt upphävs Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (

text: AFS 1996:1

text: ) om minderåriga. Tillstånd som har meddelats av Arbetsmiljöverket enligt de upphävda föreskrifterna ska fortsätta att gälla enligt sin lydelse till slutdatumet för till ståndet.

text: MIKAEL SJÖBERG

text: Agneta Sunder Anna Middelman

text: Bilaga 1

text: X X X X

text: utförs av ungdomar som fullgjort gymnasieutbildning eller likvärdig utbildning för arbetsuppgiften. Tillåtet om arbetsuppgiften –

text: X X X X

text: ingår i undervisning som är förlagd till en skollokal eller någon annan plats som är anordnad särskilt för under visning, eller ingår i handledarledd prak tik för ungdomar. Tillåtet om arbetsuppgiften – –

text: X X X X

text: § är förbjudna för minderåriga med de undantag som anges i tredje Förbjudet

text: Arbete med avloppsvatten, avlopps Arbeten som kan medföra särskild risk Arbete med kvarts eller kvartshaltigt Arbete med eldfasta keramiska fibrer, 1. 2. 3. 4. Förbjudna arbetsuppgifter I. Agens slam eller latrin i öppen hantering så att det finns risk för smitta. för kontakt med smittämnen som tillhör riskklass 2 enligt Arbetsmiljöverkets före skrifter om mikrobiologiska arbetsmiljöris ker – smitta, toxinpåverkan, överkänslighet. material om det krävs att arbetstagaren ska genomgå medicinsk kontroll enligt före skrifter från Arbetsmiljöverket. specialfibrer eller kristallina fibrer om det krävs att arbetstagaren ska genomgå medicinsk kontroll enligt föreskrifter från Arbetsmiljöverket.

text: Riskfyllda arbetsuppgifter som enligt 11 och fjärde kolumnen.

text: X X

text: X X

text: X X

text: Förbjudet

text: eller astmasym

text: Arbete som medför att arbetstagaren Kemiska ämnen fördelade på faroan 5. 6. Arbete med kemiska produkter eller förordningen 1272/2008 om klassifice Förbjudna arbetsuppgifter kan utsättas för aromatiska polycykliska kolväten i sot, tjära, beck, rök eller damm. givelser: farliga ämnen som bildas under arbete och som uppfyller kriterierna för att märkas med någon av följande faroangivelser enligt EG ring, märkning och förpackning av ämnen och blandningar. H300: Dödligt vid förtäring H310: Dödligt vid hudkontakt H330: Dödligt vid inandning H301: Giftigt vid förtäring H311: Giftigt vid hudkontakt H331: Giftigt vid inandning H317: Kan orsaka allergisk hudreaktion H334: Kan orsaka allergi tom eller andningssvårigheter vid inand ning

text: X

text: X

text: X

text: Förbjudet

text: Arbete med kemiska produkter, eller Förbjudna arbetsuppgifter H350: Kan orsaka cancer H351: Misstänks kunna orsaka cancer H340: Kan orsaka genetiska defekter H341: Misstänks kunna orsaka genetiska defekter H360: Kan skada fertiliteten eller det ofödda barnet H361: Misstänks kunna skada fertiliteten eller det ofödda barnet H314: Orsakar allvarliga frätskador på hud och ögon H318: Orsakar allvarliga ögonskador H370: Orsakar organskador H371: Kan orsaka organskador H372: Orsakar organskador genom lång eller upprepad exponering H373: Kan orsaka organskador genom lång eller upprepad exponering farliga ämnen som bildats under arbete, och som uppfyller kriterierna för att hänföras till någon av följande faroklasser enligt Kemi

text: X

text: X

text: X

text: Förbjudet

text: lång vid hälsoskador,

text: hälsoskador bestående för allvarliga risk för 68, eller R varig exponering, R 48. Förbudet gäller inte enstaka påfyllningar 35, eller Möjlig Risk Förbjudna arbetsuppgifter kalieinspektionens föreskrifter (

text: KIFS 2005:7

text: ) om klassificering och märkning av kemiska produkter. Mycket giftig Giftig Allergiframkallande Cancerframkallande Mutagen Reproduktionstoxisk Frätande med riskfrasen Starkt frätande, R Hälsoskadlig med riskfraserna • • av bensenhaltig bensin i fordon eller motor redskap, som den minderårige använder i arbetet. Förbudet gäller däremot i övriga arbeten med sådan bensin.

text: X X

text: ingår i undervisning som är förlagd till en skollokal eller någon annan plats som är anordnad särskilt för under- visning, eller ingår i handledarledd prak- tik för ungdomar. Tillåtet om arbetsuppgiften – –

text: X X X X

text: Förbjudet

text: Arbete som bara får utföras efter Arbete med bekämpningsmedel som är Arbete med bly eller blyhaltigt material Arbeten som kan medföra risk för kon- 7. Förbudet gäller även arbete med skogs- 8. 9. 10. Förbjudna arbetsuppgifter att hänföra till klass 1 eller 2 enligt förord- ningen (

text: ) om biocidprodukter och förordningen (

text: ) om växtskydds- medel. plantor som behandlats med sådana bekämpningsmedel. om det krävs att arbetstagaren ska genomgå medicinsk kontroll enligt föreskrifter från Arbetsmiljöverket. takt med smittämnen som tillhör riskklass 3 eller 4 enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om mikrobiologiska arbetsmiljörisker – smitta, toxinpåverkan, överkänslighet. särskilt tillstånd av Arbetsmiljöverket enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om kemiska arbetsmiljörisker.

text: X X X X

text: X X X X

text: X X X X X

text: Förbjudet l

text: Arbete med asbest eller asbesthaltigt 11. 1. Arbete i miljöer som medför att den 2. Hantering av utrustning för produk 3. Tillverkning eller bearbetning av 4. Skärning och svetsning med gas, elek Förbjudna arbetsuppgifter material. II. Arbetsmetoder och arbeten minderårige kan utsättas för sådana farliga ämnen att andningsskydd krävs. tion, lagring eller användning av kompri merade, kondenserade eller upplösta gaser. metallegeringar eller andra ämnen med särskild antändningsrisk, såsom metal legeringar med hög magnesiumhalt eller därmed jämförbara lättantändliga ämnen. tricitet eller laser.

text: X X X

text: X X X

text: X X X

text: Förbjudet

text: Framställning och hantering av anord Arbete med maskiner och anordningar 5. Arbete i slutna utrymmen där det kan 6. 7. För ungdomar gäller förbudet inte Förbjudna arbetsuppgifter förekomma gas eller ånga i hälsofarliga halter, brandfarlig gas eller ånga eller farligt låg halt av syre. ningar, fyrverkeriartiklar och andra föremål som innehåller explosiva varor och spräng medel enligt förordningen (

text: ) om brandfarliga och explosiva varor. där risken för personskador vid kontakt med deras rörliga eller bearbetande delar vid korrekt användning inte är försumbar eller där det finns risk för att allvarlig per sonskada uppstår vid felaktig användning. maskiner eller anordningar där riskerna är förebyggda genom tekniska skyddsåtgärder så att farliga rörliga delar inte är åtkomliga. Maskinerna ska vara så konstruerade så att rörelsen automatiskt stannar innan man kan komma in i riskområdet.

text: X

text: X

text: X

text: Förbjudet

text: vispar och syma Exempel på sådana maski

text: Arbete med maskindrivna lyftanord Allmänna råd: 8. Förbudet gäller inte för manövrering av Förbjudna arbetsuppgifter ner som i regel inte omfattas av förbudet i bestämmelsen på grund av att risken inte är sådan som anges i bestämmelsens första stycke är handhållna el skiner som inte är avsedda för industriellt bruk. ningar, linbanor eller liknande transportan ordningar. permanent anordnade tryckknappshissar. Förbudet gäller inte heller manövrering av telfer, lyftblock eller dylikt för att lyfta enhetslaster med väldefinierade lyftpunkter som understiger 25 kg.

text: X X

text: X X

text: X X

text: Förbjudet

text: eller vägarbete.  och jordbruksmaskiner,  eller grävaggregat eller front , anläggnings Järnvägsarbete eller arbete vid annan Traktorer eller vagnar med vinsch, , skördar Mobila maskiner avsedda för bygg Lyftande truckar. Arbete som lokförare eller förare av Växlingsarbete inklusive vagnskopp Arbete som förare eller operatör av föl a) b) c) d) Mobila skogs För ungdomar gäller förbudet inte gräs 10. a) b) Förbjudna arbetsuppgifter 9. jande: last lastare med redskap. Traktorer med annan lyftanordning än trepunktskoppling. nads trädgårdsmaskiner och snöslungor. klippare med acceptdon (”dödmansgrepp” eller säkerhetsbygel) och bara ett klippag gregat. spårbana: något annat spårbundet fordon. ling.

text: X X X X

text: X X X X

text: X X X X

text: Förbjudet

text: och lertag.

text: Arbete med lastning, lossning och Tillsyn och reparation av tryckkärl, Bergarbete ovan och under jord. Arbete som innebär risk för ras: Arbete med att rensa slänter eller ta Schaktning med risk att begravas 11. För ungdomar gäller förbudet inte 12. 13. 14. a) b) Förbjudna arbetsuppgifter förtöjning av fartyg. manuell lastning, lossning eller förtöjning av fartyg hos vilka skrovet är kortare än tolv meter eller smalare än fyra meter. rörledningar, vakuumkärl och cisterner som enligt föreskrifter från Arbetsmiljöverket ska besiktas. bort överhäng i grus, sand under massor.

text: X X

text: X X

text: X X

text: Förbjudet

text: Byggnadsarbete: Arbete med att helt eller delvis riva Arbete där det finns en risk att ramla Montering och nedmontering av Montering och nedmontering av Förstärkningsarbeten vid bergarbete 15. a) b) c) d) 16. Förbudet gäller inte om skyddsräcke eller Förbjudna arbetsuppgifter byggelement som normalt hanteras med lyftanordning. bärande och stödjande byggnadskonstruk tioner som ingår i en formbyggnad. inräknat skrotning, betongsprutning och bergbultning. hus eller anläggningar. ned och där höjden över marken eller mot svarande plan är mer än 3,5 meter. Förbudet gäller även om nedstörtningsrisken är före byggd med livlina, liggstege eller liknande. likvärdig skyddsanordning finns.

text: X X X

text: X X X

text: X X X

text: Förbjudet

text: Med arbete avses allt arbete.  och narkotikamissbruksproblem, Arbete på eller i närheten av spän Arbete på akutmottagningar, infek Arbete inom hemtjänst, hemsjukvård, 17. Förbudet gäller inte om spänning, ström 18. 19. Förbjudna arbetsuppgifter ningsförande del av en elektrisk stark strömsanläggning eller anordning. styrka eller frekvens är ofarlig för person. tionsavdelningar, intensivvårdsavdelningar, inom dialysvård, psykiatrisk vård. Vårdarbete inom demensvård. Allmänna råd: Med vårdarbete avses inte lokalvård, köks arbete, sociala aktiviteter som högläsning m.m. personlig assistans eller liknande service i hemmet hos vårdtagare/brukare med alkohol psykisk ohälsa eller med psykisk funktions nedsättning.

text: X X X X X X

text: X X X X X X

text: X X X X X X

text: Förbjudet

text: Arbete med smittförande, biologiskt Omhändertagande av avlidna. Arbete med farliga eller giftiga djur. Industriell slakt av djur. Arbete med försöksdjur. Arbete som är styrt av det tekniska 20. 21. 22. 23. 24. 25. Förbjudna arbetsuppgifter eller radioaktivt avfall samt läkemedelsav fall. Med smittförande avfall jämställs avfall som misstänks vara smittförande. systemet, så kallat starkt styrt arbete, som gör att den minderårige inte själv kan reg lera sin arbetstakt.

text: X X X X

text: Förbjudet

text: Arbete som utförs under vatten Arbete med experimentell cancer Transport av pengar och värdehand Bevakningsarbete enligt lagen 26. 27. 28. 29. Förbjudna arbetsuppgifter (dykeriarbete) eller under förhöjt tryck i en tryckkammare eller liknande med undantag för arbete som utförs av ungdomar i praktik som genomgår grundläggande utbildning i fritidsdykning eller arbetar med dykning inom ramen för en utbildning som innebär studier av djur eller växter i deras naturliga miljö, observation av bottenförhållanden, fotografering eller enklare provtagning. forskning eller arbete som sker i samma lokaler som sådant forskningsarbete och där det finns risk för exponering för cancerfram kallande ämnen. lingar till eller från penninginrättningar eller annat utrymme utanför arbetsstället. (

text: ) om bevakningsföretag.


text: Dessa föreskrifter syftar till att genomföra Kommissionens beslut om

text: förbud att på marknaden släppa ut ledade skärverktyg som består av fera sammankopplade metalldelar avsedda för bärbara, handhållna röjsågar. Föreskrifterna riktar sig till den som släpper ut dessa produkter på marknaden.

text: Allmänt råd: Kommissionen har enligt artikel 9 direktiv 2006/42/

text: EG möjlighet att besluta om särskilda åtgärder för potentiellt riskfyllda maskiner. Det har nu fattats ett beslut under artikel 9 att medlemsstaterna ska förbjuda ledade skärverktyg som består av fera sammankopplade metalldelar avsedda för bärbara, handhållna röjsågar. Användning av ledade skärverktyg med sammankopplade metalldelar ger upphov till betydligt större kvarstående risker för brott och utslungade föremål under drift än vad metallklingor som består av en enda del gör. De skydd som fnns på bärbara handhållna röjsågar ger inte tillräckligt skydd mot de större risker som orsakas av ledade skärverktyg med sammankopplade metalldelar. Med hänsyn till den tekniska utvecklingsnivån kan dessa ledade skärverktyg för bärbara

text: Jfr. Kommissionens beslut av den 19 januari 2012 om krav på att medlemsstaterna ska förbjuda utsläppandet på marknaden av ledade skärverktyg avsedda för bärbara handhållna röjsågar. Direktiv

text: av den 17 maj 2006 om maskiner och om ändring av direktiv

text: , genomfört i svensk rätt genom Arbetsmiljöverkets föreskrifter om maskiner samt allmänna råd om tillämpning av föreskrifterna,

text: AFS 2008:3

text: handhållna röjsågar alltså inte anses uppfylla de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga 1 direktiv

text: . Kommissionens uttryckliga förbud gäller den som släpper ut på marknaden och träffar därmed tillverkare och den som importerar från ett land utanför EU.

text: Förbud

text: Det är förbjudet att på marknaden släppa ut ledade skärverktyg som

text: Allmänt råd: Enligt direktiv

text: släpps varje enskilt exem-

text: plar av maskiner och utbytbar utrustning ut på marknaden. Ledade skärverktyg som består av fera sammankopplade metalldelar kan dels utgöra en integrerad del av en röjsåg som släpps ut på marknaden dels kan de släppas ut separat på marknaden för att sedan monteras på en röjsåg såsom utbytbar utrustning. Förbudet i dessa föreskrifter kan alltså både träffa en integrerad del av en maskin och en utbytbar utrustning. Att släppa ut på marknaden: Det första tillhandahållandet inom EES för distribution eller användning, antingen mot ersättning eller kostnadsfritt. Ledade skärverktyg som består av fera sammankopplade metalldelar: Skärverktyg för röjsågar som består av ett roterande huvud sammankopplat med metalldelar såsom kedjor, knivar eller borstar.

text: Röjsåg: En bärbar handhållen trädgårds- och skogsmaskin som

text: används för att klippa eller röja gräs, ogräs, buskar, små träd och liknande vegetation. En komplett röjsåg innehåller en drivenhet, en drivaxel, ett skärverktyg och ett skydd.

text: Bestämmelser om sanktionsavgifter

text: Bestämmelserna i 2 § utgör föreskrifter enligt 4 kap. 1 § p. 3

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: . Den som överträder bestämmelserna i

text: 2 §

text: ska betala sanktionsavgift enligt

text: 8 kap.

text: 10 §§

text: arbetsmiljölagen

text: . Avgiften fastställs till 50 000 kronor.

text: Allmänt råd: Enligt direktiv

text: släpps varje enskilt exem-

text: plar av maskiner och utbytbar utrustning ut på marknaden. Förbudet i 2 § av dessa föreskrifter avser alltså varje enskilt exemplar. Sanktionsavgiften fastställs i 3 § till 50 000 kr och ska ses som en konsekvens av att en tillverkare har släppt ut ett eller fera exemplar av en produkt i strid med bestämmelsen i 2 §. För att förhindra att tillverkaren fortsätter att släppa ut fer exemplar av produkten på marknaden kommer Arbetsmiljöverket också att kunna utfärda ett förbud vid vite enligt

text: arbetsmiljölagen (1977:1160)

text: Denna författning träder i kraft den 30 april 2012.

text: BERNT NILSSON

text: Åsa Persson Anna Middelman