fs: sjofs

publisher: Sjöfartsverket

title: Sjöfartsverkets föreskrifter om personhissar, varupersonhissar och småvaruhissar på svenska fartyg

text: Dessa föreskrifter skall tillämpas på personhissar, varupersonhissar och småvaruhissar på svenska fartyg.

type: stycke

type: paragraf

text: Hissar på fartyg, som är godkända enligt regelverk i andra medlemsstater inom Europeiska unionen och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, jämställs med hissar som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, under förutsättning att en likvärdig säkerhetsnivå uppnås genom dessa regelverk.

text: Definitioner

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter används följande definitioner. - Ackrediterat kontrollorgan: Organ, som enligt lagen (

text: ) om teknisk kontroll, av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), i enlighet med kraven i SS EN 45 004:1995, typ A, förklarats kompetent att utföra kontroll av viss verksamhet enligt dessa föreskrifter och Boverkets föreskrifter (

text: BFS 1994:25

text: ) och allmänna råd om hissar och vissa andra motordrivna anordningar. - Anmält organ: Organ som anmälts för uppgiften enligt lagen (

text: ) om teknisk kontroll eller motsvarande bestämmelser i något annat land. Med anmält organ jämställs organ i tredje land med vilket den Europeiska gemenskapen har träffat avtal om ömsesidigt erkännande avseende bedömning av överensstämmelse, om organet har anmälts för uppgiften enligt reglerna i avtalet. - Giltighetsdatum: Med numerisk beteckning månad och dag från datumet för den senaste besiktningen.

text: Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034), ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s.18, Celex 31998L0048).

text: - Hiss: Personhiss, varupersonhiss och småvaruhiss. - Hisskorg: Del av hiss som bär trafikant och/eller annan last. - Märkhastighet: Den hastighet som hissen enligt tillverkarens uppgifter är konstruerad för. - Märklast: Den största last som hissen enligt tillverkarens uppgifter är konstruerad för. - Personhiss: Permanent installerad hiss som är försedd med en hisskorg avsedd för transport av företrädesvis personer mellan fasta stannplan och som rör sig mellan gejder som lutar mer än 15° från horisontalplanet. - Småvaruhiss: Permanent installerad hiss med en hisskorg för högst 300 kg märklast och med en maximal hastighet om 1,0 m/s, vars hisskorg är utformad så att man inte kan gå in i den samt att hissens manöverknappar är placerade utom räckhåll från korgen. - Varupersonhiss: Permanent installerad hiss som är försedd med en hisskorg huvudsakligen avsedd för transport av gods mellan fasta stannplan men där en person följer med och som rör sig mellan gejder som lutar mer än 15° från horisontalplanet.

text: Gemensamma bestämmelser

text: I dessa föreskrifter används följande gemensamma bestämmelser. -

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG av den 22 juni 1998

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om maskiner , senast ändrat genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/79/EG

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 95/16/EG av den 29 juni 1995

text: om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om hissar . - Rådets direktiv

text: : Rådets direktiv

text: av den 3 maj 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) , senast ändrat genom

text: rådets direktiv 93/68/EEG

text: . - Rådets direktiv

text: : Rådets direktiv

text: av den 19 februari 1973 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser , senast ändrat genom

text: rådets direktiv 93/68/EEG

text: EGT L 207, 23.7.1998, s. 1, (Celex 31998L0037). 3 EGT L 331, 7.12.1998, s 1, (Celex 31998L0079). 4 EGT L 213, 7.9.1995, s. 1, (Celex 31995L0016). EGT L 139, 23.5.1989, s. 19, (Celex 31989L0336). 6 EGT L 220, 30.8.1993, s 1, (Celex 31993L0068). 7 EGT L 77, 26.3.1973, s. 29, (Celex 31973L0023).

text: Gemensamma säkerhetskrav

text: Hissar på fartyg skall vara så konstruerade, installerade och underhållna att de inte äventyrar fartygets sjövärdighet, med den innebörden

text: fartygssäkerhetslagen (2003:364)

text: och där tillhörande författningar ger.

text: Hissar på fartyg skall vara konstruerade och byggda med avseende på de belastningar som hissen och dess utrustning utsätts för. Hissar skall vara så installerade och underhållna att de inte äventyrar människors liv och hälsa eller fartygets säkerhet.

text: Säkerhetskrav för person- och varupersonhissar

text: Personhissar och varupersonhissar på fartyg skall uppfylla kraven i följande standarder: 1. ISO 8383:1985, Lifts on ships – Specific requirements, ändrad 1991, (ISO 8383), och 2. SS-EN 81-1:1998, Säkerhetsregler för konstruktion och installation av hissar – Del 1: Elektriska hissar, fastställd, eller 3. SS-EN 81-2:1998, Säkerhetsregler för konstruktion och installation av hissar – Del 2: Hydrauliska hissar. En hiss som uppfyller de i

text: uppställda säkerhetskraven anses uppfylla säkerhetskraven för person- och varupersonhissar i första stycket 2 och 3.

text: I de fall, där SS-EN 81-1 eller SS-EN 81-2 och ISO 8383 har delkrav som inte sammanfaller, gäller följande:

text: Regler som tillämpas Regler som utgår

text: SS-EN 81-1, 5.7.1.1 och 5.7.3.3 ISO 8383, 5.2 eller SS-EN 81-2, 5.7.1.1

text: SS-EN 81-1 eller SS-EN 81-2, 5.8 ISO 8383, 5.3

text: SS-EN 81-1 eller SS-EN 81-2, 5.2.3 ISO 8383, 5.8

text: SS-EN 81-1 eller ISO 8383, 6.5 SS-EN 81-2, 7.7.3.2,

text: ISO 8383, 5.5 SS-EN 81-1 och SS-EN 81-2, 5.6.2

text: ISO 8383, 5.1 SS-EN 81-1 och SS-EN 81-2, 5.2.1.1 och 5.2.1.2

text: Säkerhetskrav för småvaruhissar

text: Småvaruhissar på fartyg skall uppfylla kraven i SS-EN 81-3: 2000, Säkerhetsregler för konstruktion och installation av hissar – Del 3: Elektriska och hydrauliska småvaruhissar. En småvaruhiss, för vilken tillverkaren utfärdat en försäkran om överensstämmelse med kraven i

text: rådets direktiv 89/336/EEG

text: och

text: rådets direktiv 73/23/EEG

text: skall anses jämställd med småvaruhissar som uppfyller kraven i första stycket.

text: Installation

text: Personhissar eller varupersonhissar på fartyg får tas i bruk först efter att hissen genomgått verifikation av enstaka objekt, enligt bilaga X i

text: , vargenom ett anmält organ kontrollerar att hissen uppfyller kraven i 7 §. Småvaruhissar på svenska fartyg får tas i bruk först efter att ett ackrediterat kontrollorgan kontrollerat att de uppfyller kraven i 9 §.

text: Kontroll

text: Hissar på fartyg skall kontrolleras av ett ackrediterat kontrollorgan efter varje ombyggnad, reparation eller annan inverkan för att kontrollera att de uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

text: Återkommande kontroll av personhissar eller varupersonhissar på fartyg skall ske årligen, inom en period av tre månader före utsatt giltighetsdatum till tre månader efter utsatt giltighetsdatum.

text: Återkommande kontroll av småvaruhissar skall utföras minst vartannat år, inom en period av tre månader före utsatt giltighetsdatum till tre månader efter utsatt giltighetsdatum.

text: Återkommande kontroll enligt dessa föreskrifter skall utföras av ett ackrediterat kontrollorgan, mot de krav som dessa föreskrifter uppställer.

text: Återkommande kontroll enligt dessa föreskrifter får även utföras av ett kontrollorgan från ett annat land inom EES-området som 1. är ackrediterat av ett ackrediteringsorgan, vars verksamhet regleras av kraven i ISO/IEC TR 170 10:1998 för tredjepartskontroll enligt EN 45 004:1995 typ A, eller 2. på annat sätt erbjuder motsvarande garantier ifråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier för oberoende.

text: Intyg och giltighetsdekal

text: Efter att hiss installerats eller varit föremål för återkommande kontroll skall fartyget ha ett intyg från den senaste kontrollen tillgängligt ombord. Intyget skall innehålla: 1. datum för utförd kontroll, 2. datum för installation, 3. kontrollorganets namn och adress, 4. namn på person som utfört besiktning, 5. uppgift som identifierar hissen, 6. märklast, samt 7. eventuella brister

text: Hissar på svenska fartyg skall ha en väl synlig skylt med uppgifter som identifierar hissen och anger dess märklast. Efter utförd installation eller återkommande kontroll skall befälhavaren se till att skylten förses med en giltighetsdekal som anger datum för den senaste kontrollen.

text: Förbud att använda hissar

text: En hiss, som vid installation eller kontroll bedöms vara behäftad med så allvarliga brister och fel att den anses utgöra en fara för liv eller egendom, får inte tas i bruk eller fortsättningsvis användas förrän hissen uppfyller kraven i dessa föreskrifter.

text: Om fartygets rörelser överstiger vad som sägs i ISO 8383, 4.1 skall befälhavaren se till att hissar ombord stängs av för persontransport.

text: Inträffar tillbud eller olycksfall i samband med användandet av en hiss, upptäcks skada på en hiss eller har en hiss orsakat skada som äventyrar fartygets sjövärdighet skall befälhavaren se till att den inte används förrän orsaken till olyckan eller tillbudet är utredd, eventuella brister och fel är åtgärdade samt tillse att hissen uppfyller säkerhetskraven i dessa föreskrifter. Händelser enligt första stycket skall av befälhavaren eller rederiet anmälas till Sjöfartsverket.

text: Undantag

text: Sjöfartsverket kan medge undantag från dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl. ________________

text: Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

text: 1. Denna författning träder i kraft fyra veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Sjöfartsverkets författningssamling. 2. Hissar installerade innan dessa föreskrifter träder i kraft behöver inte uppfylla säkerhetskraven i 7 eller 9 §§ om de uppfyller de gemensamma säkerhetskraven i 5 och 6 §§. PER NORDSTRÖM Jonas Gustafsson (Sjöfartsinspektionen)

text: Utgivare: Gunilla Malmlöf, Sjöfartsverket, Norrköping ISSN 0347-531X

type: foreskrift


title: Sjöfartsverkets föreskrifter och allmänna råd om finsk-svensk isklass

text: 1 kap. Tillämplighet

text: Fartyg som enligt

text: isbrytarförordningen (2000:1149)

text: kan få assistens skall ha någon av följande isklasser: - Isklass IA Super - Isklass IA - Isklass IB - Isklass IC

text: Med nytt fartyg avses ett fartyg som är kölsträckt eller där byggnation påbörjats den 1 september 2003 eller senare. Med existerande fartyg avses ett fartyg som är kölsträckt eller under byggnad före den 1 september 2003.

text: Om ett fartyg på grund av ovanliga proportioner, skrovform, framdrivningsarrangemang eller någon annan egenskap i praktiken visar sig ha onormalt svag förmåga att gå i is, kan Sjöfartsverket sänka dess isklass.

text: Sjöfartsverket kan godkänna att ett existerande fartyg får behålla sin ursprungliga isklass även om det inte uppfyller effektkraven i 3 kap. 5-6 §§, under förutsättning att fartyget vintertid regelbundet har anlöpt hamnar i Sverige eller Finland och att fartyget visat sig ha prestanda vid gång i is, som Sjöfartsverket i respektive land anser vara tillfredsställande.

text: Föreskrifterna har utarbetats i samarbete mellan Sjöfartsverket i Sverige och Sjöfartsverket i Finland. Anmälan har gjorts enligt

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998

text: om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s.37, Celex 398L0034), ändrad genom

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG

text: (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18, Celex 398L0048.)

text: Vid konstruktion av fartygets struktur, utrustning och arrangemang, vilka är väsentliga för fartygets säkerhet och funktion, skall temperaturens inverkan beaktas.

text: Allmänna råd

text: Faktorer som bör beaktas omfattar till exempel funktionen av hydrauliska system, faran att vattenrör och tankar fryser, start av nöddieslar, hållfastheten av material vid låga temperaturer, osv. Luftens temperatur kan vara väl under 0 °C under långa perioder och kan tillfälligt gå ned till omkring –30 °C.

text: Ett fartyg som är godkänt enligt ett regelverk i andra medlemsstater inom Europeiska unionen och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet jämställs med fartyg som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, under förutsättning att en likvärdig säkerhetsnivå uppnås genom dessa regelverk.

type: kapitel

text: 2 kap. Isklassdjupgående

text: Största djupgående midskepps

text: Det största isklassdjupgåendet midskepps skall normalt vara djupgåendet på färskvattenlastlinjen sommartid. Om fartyget har trälastlinje skall färskvattenlinjen vid trälast sommartid användas.

text: Största och minsta djupgående förut och akterut

text: Det största och minsta isklassdjupgåendet förut och akterut skall bestämmas och anges i klassningscertifikatet.

text: Den linje som bestäms av det största djupgåendet förut, midskepps och akterut kallas lastvattenlinje (LWL). Linjen kan vara bruten. Den linje som bestäms av minsta djupgående förut och akterut kallas ballastvattenlinje (BWL)

text: Det djupgående och trim som begränsas av LWL får inte överskridas då fartyget går i is. Vattnets salthalt längs den avsedda rutten skall beaktas då fartyget lastas.

text: Fartyget skall alltid vara nedlastat åtminstone till BWL då det går i is. Varje ballasttank som är belägen ovanför BWL och som behövs för att lasta ned fartyget till denna vattenlinje skall ha anordningar för att hindra vattnet att frysa.

text: Då BWL fastställs skall hänsyn tas till behovet att garantera en skälig förmåga att gå i is i ballast. Propellern skall vara helt under vatten och om möjligt helt under isen.

text: Djupgående förut skall vara minst:

text: (2 + 0,00025 ∆) ho [m], men behöver inte vara större än 4 ho där

text: ∆ = fartygets deplacement [t] på största isklassdjupgående enligt 2 kap. 1 §. ho = istjocklek enligt 4 kap. 6 §.

text: 3 kap. Maskineffekt

text: Maskineffekten P är den högsta effekt framdrivningsmaskineriet kontinuerligt kan leverera till propellern/propellrarna. Om maskineffekten begränsas med tekniska medel eller av någon bestämmelse som är tillämplig på fartyget, skall den begränsade effekten utgöra P.

text: Krav på maskineffekt för fartyg med isklass IA Super, IA, IB och IC

text: Maskineffekten skall beräknas på de djupgåenden som motsvarar LWL respektive BWL. Maskineffekten skall inte vara mindre än någon av dessa, vilka framgår av nedanstående formel, och i ingen händelse mindre än 1000 kW för isklasserna IA, IB och IC och inte mindre än 2800 kW för isklass IA Super.

text: Nedan definierade fartygsdimensioner mäts på det största isklassdjupgåendet och ballastdjupgåendet. L = fartygets längd mellan perpendiklar [m] LBOW = bogens längd [m] L PAR = längd av parallell midskeppsdel [m] B = fartygets maximala bredd [m] T = största isklassdjupgående LWL eller ballastdjupgående BWL [m] enligt 2 kap. 3 § A wf = bogens vattenlinjearea [m ] α = vattenlinjens öppningsvinkel vid B/4 [grader] ϕ1 = stävvinkeln i centerlinjen [grader] ϕ2 = vertikalens lutningsvinkel mot vattenlinjen vid B/4 [grader] DP = propellerdiameter [m] HM = tjocklek av krossis mitt i rännan [m] HF = tjocklek av krossisbältet som bryts av bogen [m]

text: Om fartyget har bulb är ϕ1 = 90

text: Figur 1

text: Vid bestämning av ett fartygs parametrar som beror av djupgående, skall aktuellt djupgående användas. T i parametern DP /T avser djupgåendet på LWL. L och B bestäms däremot alltid av djupgåendet LWL.

text: Giltighetsområde

text: Formlerna för ismotstånd i 3 kap. 5-6 §§ skall tillämpas när fartygets parametrar ligger inom minimi- och maximivärdena i Tabell 1.

text: Tabell 1

text: Parameter Minimum Maximum

text: α [°] 15 55 ϕ1 [°] 25 90 ϕ2 [°] 10 90 L [m] 65,0 250,0 B [m] 11,0 40,0 T [m] 4,0 15,0 LBOW/L 0,15 0,40 LPAR/L 0,25 0,75 DP /T 0,45 0,75 Awf /(L·B) 0,09 0,27

text: Om ett fartygs parametrar avviker från värdena i Tabell 1, skall i stället metoder enligt 3 kap. 7 § tillämpas för att bestämma RCH.

text: Allmänna råd

text: Formlerna för ismotstånd är av naturliga skäl semi-empiriska formler och av denna anledning har dessa ett visst giltighetsområde. Det är svårt att

text: exakt fastställa gränserna för giltigheten. Tabell 1 visar spannet för de olika parametrarna, som ingår i formlerna.

text: Nya fartyg

text: För att erhålla isklass IA Super, IA, IB eller IC skall nya fartyg uppfylla nedanstående krav avseende maskineffekt. 3/2 (RCH / 1000) P = Ke [ ]kW ; där : DP

text: Ke bestäms enligt nedan: Typ av propeller CP eller elektriskt eller FP eller maskineri hydrauliskt maskineri propeller 1 propeller 2,03 2,26 2 propellrar 1,44 1,60 3 propellrar 1,18 1,31

text: RCH är fartygets motstånd i bruten ränna (brash ice channel) med ett fruset toppskikt: 2 2  LT Awf RCH = C1 + C2 + C3Cµ(HF + HM ) (B + CψHF)+ C4LPARHF + C5   B  L Cµ = 0,15cosϕ2 + sinψsinα, Cµ skall vara lika med eller större än 0,45 Cψ = 0,047 · ψ – 2,115 , och Cψ = 0 om ψ ≤ 45° 0,5 HF = 0,26 + (HMB) HM = 1,0 för isklasser IA Super och IA = 0,8 för isklass IB = 0,6 för isklass IC C1 och C2 är faktorer för det frusna toppskiktet i rännan och kan sättas till noll för isklasserna IA, IB och IC.

text: För isklass IA Super gäller:

text: BLPAR C1 = f1 +(1+0,021ϕ1)(f2B + f3LBOW +f4BLBOW) T + 2 1 B T  B C2 = (1+0,063ϕ1)(g1 +g2B)+g3 +1 1,2   B  L För fartyg med bulbstäv skall ϕ1 vara = 90°.

text: f1 = 23 N/m g1 = 1530 N f2 = 45,8 N/m g2 = 170 N/m 1,5 f3 = 14,7 N/m g3 = 400 N/m f4 = 29 N/m

text: 2 2 C3 = 845 kg/(m s ) 2 2 C4 = 42 kg/(m s ) C5 = 825 kg/s

text:  tanϕ2  ψ = arctan   sinα 

text:  LT  Följande villkor skall gälla: 20 ≥  2  ≥ 5  B 

text: Existerande fartyg

text: För att erhålla isklass IA Super eller IA skall existerande fartyg uppfylla kraven i 3 kap. 5 §. Kan skrovparametrar inte bestämmas enligt 3 kap. 5 § skall nedanstående formel tillämpas.

text: 2 2  LT B RCH = C1 + C2 + C3(HF + HM ) (B+ 0,658HF)+ C4LHF + C5  [ ]N  B  4

text: För isklass IA kan C1 och C2 sättas = 0. För isklass IA Super, fartyg utan bulb, gäller:

text: BL C1 = f1 +1,84(f2B + f3L+ f4BL) T

text: 2 +1 B T  B

text: C2 = 3,52(g1 + g2B)+ g3 +1 1,2   B L

text: För isklass IA Super, fartyg med bulb, beräknas C1 och C2 enligt nedan:

text: BL C1 = f1 + 2,89(f2B + f3L+ f4BL) T 2 +1 B T  B C2 = 6,67(g1 +g2B)+ g3 +1 1,2   B  L

text: f1 = 10,3 N/m g1 = 1530 N f2 = 45,8 N/m g2 = 170 N/m 1,5 f3 = 2,94 N/m g3 = 400 N/m f4 = 5,8 N/m 2 2 C3 = 460 kg/(m s ) 2 2 C4 = 18.7 kg/(m s ) C5 = 825 kg/s

text:  LT  Följande villkor skall gälla: 20 ≥  2  ≥ 5  B  Underlag för kontrollberäkning av effektkrav finns i bilagan.

text: Andra metoder för bestämning av Ke eller RCH

text: Sjöfartsverket kan för enskilda fartyg, i stället för ovan angivna värden för Ke eller RCH, godkänna Ke och RCH värden baserade på mer exakta beräkningar eller modellförsök. Ett sådant godkännande medges under villkor att det kan omprövas om fartygets prestanda i praktiken motiverar detta. Fartyg skall kunna göra minst 5 knop i en ränna med krossis av nedanstående tjocklek: IA Super HM = 1,0 m och ett fruset toppskikt på 0,1 m IA = 1,0 m IB = 0,8 m IC = 0,6 m

text: Krav på maskineffekt för existerande fartyg med isklass IB och IC

text: Maskineffekten får inte vara mindre än den som anges i nedanstående formel och i ingen händelse mindre än 740 kW för isklasserna IB och IC. P = f1⋅ f2⋅ f3 ⋅ (f4·∆ + Po) [kW], där

text: f1 = 1,0 för en propeller med fasta blad = 0,9 för en propeller med vridbara blad f2 = ϕ1/200 + 0,675 men inte större än 1,1. Produkten f1⋅ f2 skall inte tas mindre än 0,85. ϕ1 = den framåtriktade vinkeln mellan förstäven och LWL. Om stäven bildar en jämn kurva inom isbältet, som definierat i 4 kap. 8 §, kan den framställas som en rät linje mellan stävens skärningspunkter med isbältets övre och nedre gränser. Om stäven bildar en bruten linje, skall det största värdet för ϕ1 användas.

text: f2 = 1,1 för en bulbstäv 1/3 f3 = 1,2 B/∆ men inte mindre än 1,0

text: f4 och Po skall tas som följer:

text: IB IC IB IC ∆ < 30000 ∆ ≥ 30000 f4 0,22 0,18 0,13 0,11 Po 370 0 3070 2100

text: ∆ = fartygets deplacement [t] på det största isklassdjupgåendet enligt 2 kap. 1 §. Deplacementet behöver inte tas större än 80000 t.

text: Om fartyget har egenskaper, vilka kan förutsättas förbättra fartygets prestanda då det går i is, kan Sjöfartsverket godkänna en maskineffekt som är mindre än den som krävs enligt 3 kap. 5-6 §§.

text: 4 kap. Skrovkonstruktion

text: De formler och värden som ges i detta kapitel för måttsättning av skrovdelar kan ersättas med mera exakta metoder, om dessa godkänts av Sjöfartsverket eller klassificeringssällskap.

text: Om de materialdimensioner för ett icke förstärkt fartyg som fås enligt dessa regler är mindre än de som krävs av klassificeringssällskap, skall klassificeringssällskapets regler användas.

text: Spantdistanser och avstånd skall mätas i ett vertikalplan parallellt med fartygets centerlinje. Om däremot fartygets sida avviker mer än 20° från ett vertikalplan parallellt med fartygets centerlinje skall spantdistanser och avstånd mätas utmed fartygssidan.

text: Istrycket på ett spant kan vara högre än på plåten mitt emellan spanten. Belastningsfördelningen antas vara som visas i figur 2.

text: Figur 2

text: Isbelastningsfördelning på fartygssidan.

text: Områden

text: Fartygets skrov indelas i områden enligt figur 3.

text: Figur 3

text: Förskeppsområdet: Från förstäven till en linje parallell med och 0,04 ⋅ L akter om den främre gränslinjen för den del av skrovet, där vattenlinjerna är parallella med centerlinjen. För isklasserna IA Super och IA behöver överlappet över gränslinjen inte vara över 6 meter, för isklasserna IB och IC behöver detta överlapp inte vara över 5 meter. Midskeppsområdet: Från förskeppsområdets aktre gräns till en linje parallell med och 0,04⋅L akter om den aktra gränslinjen för den del av skrovet, där vattenlinjerna är parallella med centerlinjen. För isklasserna IA Super och IA behöver överlappet över gränslinjen inte vara över 6 meter och för isklasserna IB och IC behöver överlappet inte vara över 5 meter. Akterskeppsområdet: Från midskeppsområdets aktre gräns till akterstäven. L är den av klassificeringssällskapet tillämpade regellängden.

text: Isbelastning

text: Belastningsområdets höjd

text: Ett isförstärkt fartyg antas trafikera i isförhållanden i öppen sjö motsvarande jämn is med en tjocklek som inte är över ho. Beräkningshöjden (h) av det område som de facto är under isbelastning vid en viss tidpunkt antas dock vara endast en del av istjockleken. Värden för ho och h ges i följande tabell.

text: Isklass ho [m] h [m]

text: IA Super 1,0 0,35 IA 0,8 0,30 IB 0,6 0,25 IC 0,4 0,22

text: Istryck

text: Beräkningsistrycket beräknas med formeln p = cd⋅ cl⋅ ca ⋅ po [MPa], där cd = faktor som beaktar inverkan av fartygets storlek och maskineffekt. Faktorn beräknas med formeln: a⋅k+ b cd = 1000 ∆⋅P k = 1000 a och b ges i följande tabell:

text: Område För Midskepps & akter k ≤ 12 k > 12 k ≤ 12 k > 12 a 30 6 8 2 b 230 518 214 286

text: ∆ = fartygets deplacement på största isklassdjupgående enligt 2 kap. 1 § [t] P = fartygets faktiska kontinuerliga maskineffekt [kW] cl = faktor som beaktar sannolikheten att beräkningsistrycket uppträder i ett visst område av skrovet för ifrågavarande isklass.

text: Värdet av cl ges i följande tabell: Isklass Område För Midskepps Akter IA Super 1,0 1,0 0,75 IA 1,0 0,85 0,65 IB 1,0 0,70 0,45 IC 1,0 0,50 0,25 ca = faktor som beaktar sannolikheten för att hela längden av området i fråga kommer att vara utsatt för tryck på samma gång. Faktorn beräknas med formeln:

text: 47 -5la ca = ; maximum1,0; minimum0,6 44

text: la skall tas som följer: Struktur Spantningstyp la [m] bordläggning tvärskepps spantavståndet långskepps 2 ⋅ spantavståndet spant tvärskepps spantavståndet långskepps spantets spännvidd isvägare vägarens spännvidd ramspant 2 ⋅ avståndet mellan ramspanten

text: po = det nominella istrycket; värdet 5,6 MPa skall användas.

text: Bordläggningen

text: Isbältets vertikala utsträckning skall vara enligt figur 2 och ha en vertikal utsträckning enligt följande:

text: Isklass Ovan LWL Under BWL [m] [m] IA Super 0,6 0,75 IA 0,5 0,6 IB 0,4 0,5 IC 0,4 0,5

text: Dessutom skall följande områden förstärkas:

text: Undre förskeppet: För isklass IA Super skall bordläggningsplåten nedanför isbältet, mellan förstäven och en position fem huvudspantsavstånd akter om den punkt där stävprofilen avviker från köllinjen, ha åtminstone den tjocklek som krävs i isbältet i midskeppsområdet.

text: Övre främre isbältet: För isklasserna IA Super och IA på fartyg med en servicefart i öppet vatten på 18 knop eller mer skall bordläggningen från isbältets övre kant till 2 meter över denna och från förstäven till en position åtminstone 0,2 L akter om förliga perpendikeln i varje fall inte vara mindre än den tjocklek som krävs i isbältet i midskeppsområdet.

text: Allmänna råd

text: Det rekommenderas att förskeppet förstärks på motsvarande sätt på fartyg med lägre servicefart, om det t.ex. av modellförsök framgår att fartyget kommer att ha en kraftig bogvåg.

text: Fönsterventiler får inte placeras i isbältet. Om väderdäcket i någon del av fartyget är beläget nedanför isbältets övre kant, t. ex. i däcksbrunnen på ett welldäckat fartyg, skall brädgången ha åtminstone samma styrka som krävs för bordläggningen i isbältet. Konstruktionen av länsportar skall ha tillräcklig styrka för ändamålet.

text: Plåttjocklek i isbältet

text: Vid tvärskepps spantning skall bordläggningsplåtarnas tjocklek bestämmas enligt formeln:

text: f l⋅pPL t = 667s + tc[mm] σy Vid långskeppsspantning skall bordläggningsplåtarnas tjocklek bestämmas enligt formeln: pPL t = 667 s + tc[mm] f 2⋅σy

text: s = spantavståndet [m] pPL = 0,75 p [MPa] p = istrycket som givet i 4 kap. 7 § [MPa] 4,2 f1 = 1,3- ; maximum 1,0 (h/s +1,8) 0,4 f2 = 0,6 + ; då h/s ≤ 1

text: ( )h/s

text: f2 = 1,4 - 0,4 (h/s); då 1 ≤ h/s < 1,8 h = höjden av belastningsområdet som given i 4 kap. 6 § [m] σy = materialets sträckgräns [N/mm ]; följande värden skall användas: σy = 235 N/mm för skrovkonstruktionsstål med normal hållfasthet σy = 315 N/mm för höghållfast skrovkonstruktionsstål σy = 355 N/mm -"- -"- -"-

text: Om stål med avvikande sträckgräns används, kan den faktiska sträckgränsen användas på villkor att det accepterats av klassificeringssällskapet.

text: tc = slit- och korrosionsmån [mm]; normalt skall tc vara 2 mm. Om en speciell ytbeläggning har lagts på och underhålles, vilken erfarenhetsmässig kan stå emot slitaget från isen, kan lägre värden godkännas.

text: Spant

text: Den vertikala utsträckningen av spantningen skall som lägst uppfylla följande:

text: Isklass Område Ovan LWL Under BWL [m] [m] till tanktak från stäven eller under till 0,3 L akter 1,2 överkant av om den IA Super bottenstockar akter om 0,3 L 1,2 1,6 från stäven midskepps 1,2 1,6 akter 1,2 1,2 från stäven till 0,3 L 1,0 1,6 IA, IB, IC akter om den akter om 0,3 L 1,0 1,3 från stäven midskepps 1,0 1,3 akter 1,0 1,0

text: Där ett övre, främre isbälte krävs enligt 4 kap. 8 § skall isförstärkningen av spantningen sträcka sig till minst höjden av detta isbälte. Där isförstärkningen skall utsträckas förbi ett däck eller ett tanktak med högst 250 mm, kan den avslutas vid detta däck eller tanktak.

text: Tvärskeppsspant

text: Motståndsmomentet för ett huvud- eller mellantvärskeppsspant skall beräknas med formeln: p ⋅s⋅h ⋅l 6 3 Z = 10 [cm ] mt ⋅σy

text: p = istrycket som givet i 4 kap. 7 § [MPa] s = spantavståndet [m] h = höjden av belastningsområdet som given i 4 kap. 6 § [m] l = spantets spännvidd [m] 7mo mt = 7 -5h/l σy = sträckgränsen som i 4 kap. 10 § [N/mm ] mo = faktor vars värde ges i följande tabell:

text: Randvillkoren gäller både för huvudspant och mellanspant. Belastningen har tänkts verka mitt emellan stödpunkterna. Då mindre än 15 % av spannet, l, av spantet är inom området för förstärkningen enligt 4 kap. 11 §, kan ordinarie spantdimensioner användas.

text: Övre ändan av tvärskeppsspant

text: 1. Övre ändan av den förstärkta delen av ett huvudspant eller av ett mellanspant skall fästas till ett däck eller en isvägare enligt 4 kap. 16 §. 2. Då ett spant slutar ovanför ett däck eller en isvägare, som befinner sig på eller ovanför isbältets övre kant enligt 4 kap. 8 §, kan den del som befinner sig ovanför detta däck eller denna vägare ha de materialdimensioner som skulle ha krävts av klassificeringssällskapet för ett icke förstärkt fartyg. Den övre ändan av mellanspantet kan förenas med bredvidliggande huvudspant med en vågrät karvel av samma dimension som huvudspantet. Ett sådant mellanspant kan även utsträckas till ovanförliggande däck. Om det ovanförliggande däcket befinner sig mer än 1,8 meter ovanför isbältet, behöver mellanspantet inte fästas till detta däck utom i förskeppsområdet.

text: Nedre ändan av tvärskeppsspant

text: 1. Nedre ändan av den förstärkta delen av ett isspant eller av ett mellanspant skall fästas till ett däck, tanktak eller en isvägare enligt 4 kap. 16 §.

text: 2. Då ett mellanspant avslutas nedanför ett däck, tanktak eller en isvägare, som är belägen på eller nedanför isbältets undre kant enligt 4 kap. 8 §, kan nedre ändan förbindas med intilliggande huvudspant med en vågrät karvel med samma materialdimensioner som huvudspantet.

text: Långskeppsspant

text: Motståndsmomentet för ett långskeppsspant skall beräknas enligt formeln: f3 ⋅f4 ⋅p⋅h ⋅l 3 = 6 Z 10 [cm ] m⋅σy Skjuvarean av ett långskeppsspant skall vara: 3 ⋅f3⋅p ⋅h ⋅l 4 2 A = 10 [cm ] 2σy Denna formel skall tillämpas endast om långskeppsspantet fästs till stödjande konstruktioner med knäbrickor såsom föreskrivet i 4 kap. 14 §.

text: f3 = faktor som beaktar belastningens fördelning på närliggande spant f3 = (1 - 0,2 h/s) f4 = faktor som beaktar belastningskoncentrationen till understödspunkten; f4 = 0,6 p = istrycket som givet i 4 kap. 7 § [MPa] h = belastningsområdets höjd som given i 4 kap. 6 § [m] s = spantavstånd [m]. Spantavståndet skall inte överskrida 0,35 meter för isklasserna IA Super eller IA och skall i ingen händelse överskrida 0,45 meter. l = spantets spännvidd [m] m = randvillkorsfaktor: m = 13,3 för en kontinuerlig balk; då randvillkoren avviker avsevärt från en kontinuerlig balk, t.ex. i ett ändområde, kan en lägre randvillkorsfaktor användas. σy = sträckgräns som i 4 kap. 10 § [N/mm ]

text: Allmänt om spantning

text: Inom det isförstärkta området skall alla spant effektivt fästas till alla stödjande konstruktioner. Ett långskeppsspant skall fästas till alla ramspant och skott med knäbrickor. För tvärskeppsspant, vilka slutar mot en vägare eller ett däck, skall en knäbricka eller motsvarande konstruktion anbringas. Spant som korsar bärande konstruktionsdelar skall på båda sidor stödjas mot strukturen genom direkt svetsning, kragplåt eller stödbricka. En bricka skall ha minst samma tjocklek som spantets liv och dess kant skall vara tillräckligt stark för att stå emot buckling.

text: För isklass IA Super och för isklass IA i förskepps- och midskeppsområdet skall följande gälla i det isförstärkta området:

text: 1. Spant som inte står vinkelrätt mot bordläggningen skall stödjas mot kantring med brickor, interkostaler, vägare eller liknande på ett avstånd som inte överstiger 1300 mm. 2. Spanten skall fästas till bordläggningen med dubbel kontinuerlig svets. Notchar är tillåtna endast vid svetsar i bordläggningsplåten. 3. Spantens livplåtstjocklek skall vara minst hälften av bordläggningsplåtens tjocklek och i varje fall inte tunnare än 9 mm. Där ett däck, tanktak eller skott ersätter ett spant, skall plåttjockleken vara som ovan till ett djup motsvarande höjden av närliggande spant.

text: Isvägare

text: Vägare inom isbältet

text: Motståndsmoment för en vägare som befinner sig inom isbältet enligt 4 kap. 8 § skall beräknas enligt formeln: f5 ⋅p ⋅h ⋅l 3 = 6 Z 10 [cm ] m ⋅σy Skjuvarean skall vara:

text: 3 ⋅f5⋅ p⋅h ⋅l 4 2 A = 10 [cm ] 2σy

text: p = istrycket som givet i 4 kap. 7 § [MPa] h = belastningsområdets höjd som given i 4 kap. 6 § [m] Produkten p⋅h skall inte tas mindre än 0,30.

text: l = vägarens spännvidd [m] m = randvillkorsfaktor enligt 4 kap. 13 § f5 = faktor som beaktar belastningens fördelning på tvärskeppsspanten; f5 = 0,9 σy = sträckgräns som i 4 kap. 10 §

text: Vägare utanför isbältet

text: Motståndsmomentet för en vägare som befinner sig utanför isbältet men som stöder isförstärkta spant skall beräknas med formeln f 6⋅p ⋅h ⋅l 6 3 Z = (1-hs/ls) 10 [cm ] m ⋅σy Skjuvarean skall vara: 3 ⋅f6 ⋅p⋅h ⋅l 4 2 A = (1- hs/ls)10 [cm ] 2σy p = istrycket som givet i 4 kap. 7 § [MPa] h = höjden av belastningsområdet som given i 4 kap. 6 § [m] Produkten p⋅h skall inte tas mindre än 0,30

text: l = vägarens spännvidd [m] m = randvillkorsfaktor enligt 4 kap. 13 §

text: ls = avstånd till närliggande isvägare [m] hs = avståndet till isbältet [m] f6 = faktor som beaktar belastningsfördelningen till tvärskeppsspanten; f6 = 0.95 σy = materialets sträckgräns som i 4 kap. 10 §

text: Smala sidodäck

text: Smala sidodäck vid lucköppningar, vilka fungerar som isvägare, skall uppfylla kraven på motståndsmoment och skjuvarea enligt 4 kap. 16 § respektive 4 kap. 17 §. I fråga om osedvanligt långa lucköppningar kan klassificeringssällskap tillåta att produkten p⋅h tas mindre än 0,30 men i ingen händelse mindre än 0,20.

text: Allmänna råd

text: Uppmärksamhet bör fästas vid fartygssidans inböjning under ispressning vid osedvanligt långa lucköppningar med tanke på konstruktionen av väderdäcksluckor och dess beslag.

text: Ramspant

text: Belastning

text: Den belastning som överförs till ett ramspant från en isvägare eller från långskeppsspantning skall beräknas med formeln: F = f6 ⋅ p ⋅ h ⋅ S [MN] p = istrycket som givet i 4 kap. 7 § [MPa]; vid beräkningen av ca skall dock la tas som 2⋅S. h = belastningsområdets höjd som given i 4 kap. 6 § [m] Produkten p⋅h skall inte tas mindre än 0,30

text: S = avståndet mellan ramspanten [m] I de fall den stödjande isvägaren ligger utanför isbältet skall kraften F multipliceras med (1 – hs / ls ), där hs och ls är definierade i 4 kap. 17 §.

text: Motståndsmoment och skjuvarea

text: När ett ramspant följer konstruktionsmodellen i figur 4, skall motståndsmomentet och skjuvarean beräknas med nedanstående formler:

text: Figur 4

text: Skjuvarea: 3 ⋅α ⋅Q 4 2 A = 10 [cm ] σy

text: α = som givet i nedanstående tabell σy = sträckgränsen som i 4 kap. 10 § Q = Beräknad maximal skärkraft för lasten F enligt 4 kap. 19 §, eller k1⋅F där:

text: 3 2 k1 = 1 + ½ ( lF/ l ) - 3/2 ( lF/ l ) eller 2 3 = 3/2 ( lF / l ) - 1/2 ( lF/ l ) beroende på vilket värde som är störst.

text: För ramspantens nedre del skall det minsta lF-värdet inom isbältet användas, och för övre delen skall det största lF-värdet inom isbältet användas.

text: Motståndsmoment:

text: M 1 6 3 Z = ⋅ 10 [cm ] σy 1-(γ ⋅A/Aa )

text: M = beräknat maximalt böjande moment för lasten F enligt 4 kap. 19 §, eller k2⋅F⋅l där: 3 2 k2 = 1/2 ( lF/ l ) - 3/2 ( lF/ l ) + ( lF/ l )

text: γ = som givet i tabellen nedan

text: A = erforderlig skjuvarea då 3 2 kl =1 + 1/2 ( lF/ l ) - 3/2 ( lF/ l ) Aa = ramspantens faktiska tvärsnittsarea

text: Faktorerna α och γ

text: Af /Aw 0 0,20 0,40 0,60 0,80 1,00 1,20 1,40 1,60 1,80 2,00 α 1,50 1,23 1,16 1,11 1,09 1,07 1,06 1,05 1,05 1,04 1,04 γ 0 0,44 0,62 0,71 0,76 0,80 0,83 0,85 0,87 0,88 0,89

text: Af = tvärsnittsyta för fri fläns Aw = tvärsnittsyta för livplåten

text: För andra arrangemang och randvillkor för ett ramspant än de som givits i 4 kap. 20 § skall en direkt spänningsberäkning utföras. Punktbelastningen på ett ramspant är given i 4 kap. 19 §. Angreppspunkten skall i varje enskilt fall, med hänsyn till arrangemanget av vägare och långskeppsspant, väljas så att största skjuvkrafter och böjmoment erhålls. Följande spänningar skall tillämpas: Skjuvspänning: τ = σy/ 3 Böjspänning: σb = σy

text: 2 2

text: Jämförelsespänning: σc = σ b +3τ =σ y

text: Förstäv

text: Stäven skall tillverkas av valsat, gjutet eller smitt stål eller av bockad stålplåt.

text: Allmänna råd

text: I syfte att förbättra fartygets manöverförmåga i is rekommenderas en skarpkantad stäv enligt fig. 5, speciellt för mindre fartyg med en längd under 150 m.

text: Figur 5 Exempel på lämplig stäv

text: För en stäv av bockad plåt skall plåttjockleken beräknas enligt formlerna i 4 kap. 10 § under antagande att:

text: s = avståndet mellan de element som stödjer plåten [m] pPL = p enligt 4 kap. 7 § [MPa] la = avståndet mellan vertikala understödjande element [m]

text: Detsamma gäller för alla delar av bordläggningen som bildar en vinkel om 30° eller mer med centerlinjen i horisontalplanet i anslutning till en trubbig stäv. Stäven och den del av en trubbig stäv som beskrivs i första stycket skall stödjas av bottenstockar eller knäbrickor, vilkas inbördes avstånd inte överskrider 0,6 m och vilkas tjocklek är minst hälften av bordläggningsplåtens tjocklek. Förstärkningen av stäven skall sträcka sig från kölen till en punkt 0,75 m ovan LWL eller, då ett övre främre isbälte krävs enligt 4 kap. 8 §, till isbältets övre gräns.

text: Arrangemang för bogsering

text: Ett klys med en öppning på minst 250 x 300 mm, en längd av minst 150 mm och en radie för inre ytan på minst 100 mm skall anbringas i brädgången i bogen på centerlinjen. En pollare eller annan anordning där en bogserlina kan läggas fast skall finnas, dimensionerad att hålla brottsbelastningen på bogserlinan.

text: På fartyg vars deplacement inte överstiger 30 000 ton skall den del av bogen, som sträcker sig till en höjd av minst 5 meter över LWL och minst 3 meter akterut från stäven, förstärkas för att hålla de belastningar som förorsakas vid bogsering i klyka. För detta ändamål skall mellanspant sättas in och spanten skall stödjas av vägare eller däck.

text: Akterskepp

text: På fartyg med två eller tre propellrar skall isförstärkningen av bordläggning och spantning utsträckas till dubbelbotten på en sträcka av 1,5 meter för och akter om sidopropellrarna.

text: Allmänna råd

text: Ett förhållandevis litet mellanrum mellan propellerbladspetsen och akterstäven bör undvikas, då detta kan förorsaka höga belastningar på bladspetsen.

text: Axlar och axelhylsor till sidopropellrar skall normalt inneslutas i slutna bossar. Om fristående bockar används, skall styrka och infästning av dessa dimensioneras så att tillräcklig styrka uppnås.

text: En akterspegel skall om möjligt inte utsträckas under LWL. Kan detta inte undvikas skall den del av akterspegeln som befinner sig under LWL hållas så smal som möjligt. Den del av en akterspegel som befinner sig inom isbältet skall förstärkas på samma sätt som midskeppsområdet.

text: Allmänna råd

text: Vid dimensionering av skrov på fartyg med propulsionsarrangemang med vridbara trustrar eller av typen ’azipod’, vilka ger en ökad manöverförmåga, bör beaktas att dessa typer av propulsionsarrangemang har visat sig ge högre isbelastningar på akterskepp och akterstäv.

text: Slingerkölar

text: Infästningen av en slingerköl till skrovet skall utformas så att risken för skada på skrovet är så liten som möjligt om slingerkölen skulle slitas loss.

text: Allmänna råd

text: I syfte att begränsa skada då en slingerköl delvis slits loss i is bör slingerkölar delas upp i korta och separata längder.

text: 5 kap. Roder och styrarrangemang

text: Måttsättningen av roderstäv, hjärtstock, fingerlingar, styrmaskin samt övriga delar av styrarrangemanget, såväl som styrmaskinens kapacitet, skall bestämmas enligt klassreglerna. Den högsta servicefart för fartyget vilken används i dessa beräkningar skall dock inte vara mindre än följande värden: IA Super 20 knop IA 18 knop IB 16 knop IC 14 knop Om fartygets verkliga högsta servicefart är högre skall den hastigheten användas.

text: För isklasserna IA Super och IA skall hjärtstocken och rodrets övre kant skyddas mot ispress med en iskniv eller på liknande sätt.

text: Tryckbegränsningsventiler för hydraulik skall vara effektiva för att kunna klara snabba, momentana tryckvariationer. Styrmaskinens komponenter skall dimensioneras för hjärtstockens sträck-vridmoment. Där det är möjligt skall roderstoppare anbringas att verka på roderbladet eller roderflänsen.

text: 6 kap. Propeller, axlar och växlar

text: Ismoment

text: Ismomentet beräknas enligt följande formel: M = m · D [Mpm], där: D = propellerdiameter i meter m = 2,15 för isklass IA Super = 1,60 för isklass IA = 1,33 för isklass IB = 1,22 för isklass IC

text: Om propellern inte är helt under vatten då fartyget är i ballastläge, skall ismomentet för isklass IA användas för isklasserna IB och IC.

text: Propellrar

text: Brottöjningen av propellermaterialet skall vara minst 19 procent för en provstav med en mätlängd = 5 ggr provstavens diameter. Slagsegheten vid Charpy V-prov skall vara minst 2,1 kpm vid -10°C.

text: Allmänna råd

text: Brottöjningen av propellermaterialet rekommenderas vara minst 22 procent för en provstav av utförande som ovan.

text: Bredden c och tjockleken t av propellerbladets tvärsektioner skall bestämmas så att:

text: a) vid radien 0,25 D/2 för propellrar med fasta blad 2 2,70 Ps ct = ( 20000 + 22000⋅M ) (13) σb ⋅(0,65+ 0,7⋅H/D) Z⋅n

text: b) vid radien 0,35 D/2 för propellrar med vridbara blad 2 2,15 Ps ct = ( 20000 + 23000⋅M ) (14) σb ⋅(0,65+ 0,7⋅H/D) Z⋅n

text: c) vid radien 0,6 D/2 2 0,95 Ps ct = ( 20000 + 28000⋅M ) (15) σb ⋅(0,65+ 0,7⋅H/D) Z⋅n

text: där: c = längd i cm av bladets utbredda cylindriska tvärsnitt vid ifrågavarande radie t = motsvarande största tjocklek i cm vid ifrågavarande radie H = propellerns stigning i m vid ifrågavarande radie. (För propellrar med vridbara blad bör 0,7 Hnominell användas) Ps = axelhästkrafttalet enligt 3 kap. 1 § N = propellervarvtalet r/min M = ismomentet, enligt 6 kap. 1 § Z = bladantalet σb = propellermaterialets brottgräns i kp/mm

text: Bladspetsens tjocklek, t, vid radien 1,0 D/2 skall bestämmas enligt följande formler:

text: isklass IA Super

text: 50 t = (20 + 2D) mm (16) σb

text: isklass IA, IB och IC

text: 50 t = (15+ 2D) mm (17) σb där: D och σb är vad som angivits ovan.

text: Tjockleken av övriga sektioner skall bestämmas av en jämn kurva som förenar ovannämnda sektioners tjocklekar.

text: I de fall där den erhållna bladtjockleken är mindre än klassregeltjockleken skall den sistnämnda användas.

text: Bladkanternas tjocklek får inte vara mindre än 50 procent av den beräknade spetstjockleken t, mätt vid 1,25 t från kanten. För propellrar med vridbara blad i kombination med maskiner, vilka inte kan reverseras, gäller detta endast bladens ledande kant.

text: Navmekanismens hållfasthet skall i en propeller med vridbara blad vara 1,5 gånger större än bladets hållfasthet då bladet antas vara belastat vid radien 0,9⋅D/2 i dess svagaste riktning.

text: Propelleraxel

text: Propelleraxelns diameter vid aktre hylslagret får inte vara mindre än σb ⋅ct ds = 10,8 3 (18) σy där: σb = propellerbladets brottgräns i kp/mm , ct = värdet som erhållits enligt formel (13), σy = sträckgränsen i kp/mm för propelleraxelns material. Om propellernavets diameter är större än 0,25⋅D skall följande formel användas: σb ⋅ct ds = 11,5 3 (19) σy där: σb och σy som ovan angivits ct = värdet som erhållits enligt formel (14).

text: Om den erhållna diametern för propelleraxeln är mindre än klassregeldiametern skall den sistnämnda användas. Axelns änddiametrar kan minskas enligt klassreglerna.

text: Mellanaxlar

text: Diametern, di, av mellanaxlar och tryckaxlar i fristående lager får inte vara mindre än: di = 1,1· dklassregel för isklass IA Super

text: För isklasserna IA, IB och IC skall klassregeldiametern användas.

text: Reduktionsväxlar

text: För beräkning av den största tillåtna kuggbelastningen vid maximalt axelhästkrafttal Ps enligt 3 kap. 1 §, skall följande belastningsfaktor, Ki, användas:

text: N Ki = K (20) M ⋅Ih ⋅R N + I1+ Ih⋅R

text: där: K = klassregel-belastningsfaktorn M = ismomentet enligt 6 kap. 1 § N = 0,716 Ps/n där: Ps = axelhästkrafttalet enligt 3 kap. 1 § n = motsvarande motorvarvtal r/min. R = reduktionsfaktor; förhållandet mellan inkommande axels varvtal och utgående axels varvtal Ih = masströghetsmomentet av de maskinkomponenter som roterar med det högre varvtalet Il = masströghetsmomentet av de maskinkomponenter som roterar med det lägre varvtalet, propellern inkluderad med 30 % tillägg för vatten (Ih och I1 bör uttryckas i samma dimension).

text: 7 kap. Diverse maskinerikrav

text: Startarrangemang

text: Luftbehållarnas kapacitet skall vara tillräcklig för att utan påfyllning leverera luft till inte mindre än 12 på varandra följande starter av framdrivningsmaskineriet, om detta måste reverseras för back, eller 6 på varandra följande starter, om framdrivningsmaskineriet inte behöver reverseras för back.

text: Om luftbehållarna tjänar andra ändamål än start av framdrivningsmaskineriet, skall de ha tillräcklig tilläggskapacitet för dessa ändamål.

text: Luftkompressorernas kapacitet skall vara tillräcklig för att ladda luftbehållarna från atmosfäriskt till fullt tryck inom en timme. Om framdrivningsmaskineri för ett fartyg med isklass IA Super måste reverseras för back, skall kompressorerna kunna ladda behållarna inom 30 minuter.

text: Sjövattenintag och kylvattensystem

text: Kylvattensystemet skall vara konstruerat så att tillgången på kylvatten är säkrad då fartyget går i is.

text: För detta ändamål skall åtminstone en bottenbrunn för intag av kylvatten vara arrangerad på följande sätt: 1. Kylvattenintag skall vara placerat nära fartygets centerlinje och, om möjligt, långt akterut. 2. Som riktvärde för konstruktionen skall bottenbrunnens volym vara omkring en kubikmeter för varje 750 kW maskineffekt för fartyget, inberäknat effekten av de hjälpmaskiner som är nödvändiga för fartygets drift. 3. Brunnen skall vara tillräckligt hög för att tillåta isen att samla sig ovanför inloppsröret. 4. Ett avloppsrör för kylvatten, vilket tillåter avlopp av hela kylvattenkapaciteten, skall anslutas till brunnen. 5. Bottensilens hålarea skall inte vara mindre än 4 gånger tvärsnittsarean av inloppsröret.

text: Om det är svårt att möta kraven i 7 kap. 4 § andra stycket 2-3, kan två mindre brunnar arrangeras för alternerande intag och utsläpp av kylvatten. Arrangemanget i övrigt skall vara enligt 7 kap. 4 §.

text: Allmänna råd

text: Installeras värmeslingor bör dessa placeras i brunnens nedre eller övre del. Anordning där ballastvatten används till kylning får i reservsyfte nyttjas i ballastkondition. ________________________________

text: Övergångsbestämmelser:

text: 1. Denna författning träder i kraft fyra veckor efter den dag då författningen enligt uppgift på den utkom från trycket i Sjöfartsverkets författningssamling. Genom författningen upphävs Sjöfartsverkets kungörelse (

text: SJÖFS 1986:14

text: ) med föreskrifter om finsk-svensk isklass. 2. För fartyg som enligt dessa bestämmelser är existerande fartyg och som innehar isklass 1A Super och 1A gäller de äldre bestämmelserna avseende maskineffekt längst till den 1 januari 2005 eller den 1 januari det år det löpt 20 år sedan fartyget levererades, beroende på vilket som infaller sist.

text: JOHAN FRANSON (Sjöfartsinspektionen)

text: Göran Liljeström

text: SJÖFS 1986:14

text: tas ut ur författningshandboken.

text: Bilaga

text: UNDERLAG FÖR KONTROLLBERÄKNING AV EFFEKTKRAV

text: För att möjliggöra kontrollberäkning av effektkraven visar Tabell 2 ingångsdata för ett antal typfartyg.

text: Tabell 2

text: Exempel nr. #1 #2 #3 #4 #5 #6 #7 #8 #9 Isklass IAS IA IB IC IAS IAS IA IA IB α [°] 24 24 24 24 24 24 36 20 24 ϕ1 [°] 90 90 90 90 30 90 30 30 90 ϕ2 [°] 30 30 30 30 30 30 30 30 30 L [m] 150 150 150 150 150 150 150 150 150 B [m] 25 25 25 25 25 22 25 25 25 T [m] 9 9 9 9 9 9 9 9 9 LBOW [m] 45 45 45 45 45 45 45 45 45 LPAR [m] 70 70 70 70 70 70 70 70 70 Awf [m ] 500 500 500 500 500 500 500 500 500 DP [m] 5 5 5 5 5 5 5 5 5 Antal propellrar/ typ 1/CP 1/CP 1/CP 1/CP 1/CP 1/CP 1/CP 1/CP 1/FP

text: Nytt fartyg [kW] 7838 4939 3477 2252 6797 6404 5342 5017 3870

text: Existerande fartyg [kW] 9198 6614 8469 7645 6614 6614 (beräknade enligt 3 kap. 6 §)