title: Statens jordbruksverks föreskrifter om certifiering m.m. av utsäde av beta, foder-, olje- och fiberväxter1

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering m.m. av utsäde finns dels i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: , dels i

text: utsädesförordningen (1993:1375)

text: DEFINITIONER

text: I dessa föreskrifter förstås med 1. Utsäde: frö för sådd av de i bilaga 1 punkt 1 nämnda arterna av beta, foderväxter samt olje- och fiberväxter. 2. Bruksutsäde: utsäde som inte skall användas för vidare uppförökning. 3. Förädlarmaterial (F-material): utsäde av en förädlad sort, som används av förädlaren eller dennes representant för upprätthållande av sorten eller för framställning av stamutsäde eller basutsäde. 4. Stamutsäde (utsädesklass A): utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från F-material eller stamutsäde och som uppfyller de i bilaga 2 angivna kraven för stamutsäde samt är avsett för framställning av stamutsäde, basutsäde eller certifikatutsäde. 5. Basutsäde (utsädesklass B):

text: ------------------------ 1Senaste författningar i ämnet: Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1987:5

text: ) för utsädesodling av lantbruksväxter (utom potatis) och Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1989:26

text: ) om statsplombering av utsäde (utom potatis). 2Jfr EES-avtalet bilaga I avsnitt III och

text: rådets direktiv 66/400/EEG

text: (EGT nr 125, 11.7.1966, s. 2290/66) m.fl.

text: Saknr U 40 a) Förädlade sorter: utsäde som är framställt från stamutsäde som levererats från förädlaren eller dennes representant, eller på förädlarens begäran är framställt från F-material som uppfyller kraven för stamutsäde, och som uppfyller de i bilaga 2 angivna kraven för basutsäde samt är avsett för framställning av certifikatutsäde. För hybridsorter inkluderas utsäde för framställning av såväl hanliga som honliga föräldraplantor. b) Lokala sorter: utsäde som har framställts under officiell kontroll från en eller flera gårdar inom ett klart avgränsat ursprungsområde, och som uppfyller de i bilaga 2 angivna kraven för basutsäde samt är avsett för framställning av certifikatutsäde. 6. Certifikatutsäde av första generationen (utsädesklass C1): utsäde av arter enligt bilaga 1 punkt 1, som är framställt från basutsäde, eller på förädlarens begäran från stamutsäde, och som uppfyller de i bilaga 2 angivna kraven för certifikatutsäde samt är avsett för framställning av certifikatutsäde av andra generationen eller för användning som bruksutsäde. 7. Certifikatutsäde av andra generationen (utsädesklass C2): utsäde av arter enligt bilaga 1 punkt 2, som är framställt från certifikatutsäde av första generationen, eller på förädlarens begäran från stamutsäde eller basutsäde, och som uppfyller de i bilaga 2 angivna kraven för certifikatutsäde samt är avsett för användning som bruksutsäde. 8. Handelsutsäde: utsäde av foder-, olje- och fiberväxter enligt bilaga 1 punkt 3 som är artäkta och som uppfyller de i bilaga 2 angivna kraven för handelsutsäde och är avsett för användning som bruksutsäde. 9. Småförpackningar: a) Utsäde av beta: EG-småförpackning: en förpackning med utsäde av monogermt naket frö, med en högsta nettovikt om 2,5 kg, eller precisionsfrö upp till 100.000 frögyttringar med en nettovikt om högst 10 kg. b) Utsäde av foderväxter: I) EG-småförpackning av typ A: en förpackning med blandning av frö som endast är avsett för grönyteändamål, med en nettovikt om högst 2 kg. II) EG-småförpackning av typ B: en förpackning med certifikatutsäde, handelsutsäde eller blandning av frö av foderväxter, med en nettovikt om högst 10 kg. c) Utsäde av alla arter: S-småförpackning (för utsläppande på marknaden för användning i Sverige): I) en förpackning med stamutsäde eller basutsäde, med en nettovikt om högst 50 kg. II) en förpackning med certifikat- eller handelsutsäde av olje- och fiberväxter eller en blandning av frö av foderväxter, med en nettovikt om högst 25 kg.

text: Saknr U 40 "Specialblandning": en förpackning med en blandning av frö av foderväxter som har en sammansättning som skiljer sig från utsädesföretagets ordinarie sortiment, med en nettovikt om högst 25 kg. I de angivna nettovikterna inräknas inte eventuellt innehåll av pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser. 10. Provtagningssäsong: perioden från den 1 juli till och med den 30 juni. 11. Officiella åtgärder: åtgärder som vidtas av Utsädeskontrollen eller av ett organ som förklarats behörigt av Jordbruksverket. 12. OECD-systemet: de regler som är fastställda av OECD den 9 och 10 oktober 1988 för certifiering av utsäde av foder-, olje- och fiberväxter respektive av utsäde av beta.

text: GRUNDLÄGGANDE KRAV FÖR CERTIFIERING

text: Provtagning och partistorlek

text: Provtagning av utsäde för certifiering skall ske enligt de regler som fastställts av International Seed Testing Association (ISTA). Alla utsädespartier för certifiering skall vara officiellt provtagna. Alla delar av ett parti skall vara åtkomliga för provtagning. Utsäde som skall betas skall kunna provtas även före betning. Ett utsädesparti som certifieras skall vara enhetligt. Partistorleken för lupin, åkerböna och ärt får vara högst 25 ton, för beta högst 20 ton och för övriga arter högst 10 ton. Partiets vikt får dock överstiga angiven viktgräns med högst 5 procent.

text: Fältbesiktning och sortkontroll

text: Utsäde för certifiering skall komma från fältbesiktigad och godkänd utsädesodling. För att godkännas skall utsädesodlingen uppfylla angivna krav för utsädesodling enligt bilaga 3, och i bilaga 2 angivna krav på sortkvalitet. Utöver vad som anges i bilaga 3 krävs för godkännande att odlingen vid slutlig fältbesiktning befunnits vara fri från flyghavre.

text: Anmälan av utsädesodling till fältbesiktning skall ske skriftligen till Utsädeskontrollen. För fleråriga utsädesodlingar skall anmälan ske varje år. Utsädeskontrollen skall under vegetationsperioden svara för besiktning av anmäld areal enligt vad som anges i bilaga 3 samt fastställa fältavsnittens storlek, antal och fördelning på fält som skall besiktigas.

text: Saknr U 40 Besiktning av odling avsedd för produktion av bruksutsäde får utföras av person som av Utsädeskontrollen auktoriserats för detta ändamål. Areal som besiktigats av sådan besiktningsman skall genom stickprov efterkontrolleras av Utsädeskontrollen. Utsädeskontrollen skall kontrollodla partier som certifieras i klasserna A, B och C1, samt i klass C2 i den omfattning Utsädeskontrollen anser erforderligt. Utsädeskontrollen skall i anslutning till kontrollodlingen bedöma om den skall kombineras med laboratorieanalys. Utsädeskontrollen eller auktoriserad besiktningsman äger tillträde till odling som anmälts och utför besiktning i för grödan lämpligt utvecklingsstadium. Utsädeskontrollen skall skriftligen underrätta uppdragsgivaren om resultatet av kontrollodling respektive fältbesiktning.

text: Frövarukvalitet

text: Frövarukvaliteten skall undersökas enligt ISTA:s regler, med de avvikande bestämmelser rörande minsta provvikt för undersökning av inblandning av antal frön av andra arter som framgår av dessa föreskrifter.

text: Utsäde får godkännas för certifiering som stamutsäde, basutsäde eller certifikatutsäde enligt bilaga 1 punkt 1 och 2, om det vid undersökning av officiellt uttagna prov uppfyller kvalitetskraven i bilaga 2. För utsläppande på marknaden i Sverige skall utsäde som producerats i Sverige dock uppfylla de högre kvalitetskrav eller tilläggskrav som anges i bilaga 2 för sådant utsäde. Utsäde av de i bilaga 1 punkt 3 nämnda arterna, som är tillräckligt artäkta, kan utan föregående sortkontroll godkännas för certifiering och släppas ut på marknaden som handelsutsäde, om utsädet uppfyller kvalitetskraven i bilaga 2. Parti får inte godkännas för certifiering om utsädet enligt det certifierande organets bedömning är otillfredsställande rensat eller inte antas tåla lagring utan att grobarheten försämras.

text: Certifiering av art- och sortblandningar

text: Blandning av utsäde av sorter och arter av foderväxter får certifieras för användning som bruksutsäde, om samtliga av blandningens beståndsdelar var för sig uppfyller certifieringskraven för respektive art.

text: Kemiskt behandlat utsäde

text: Kemiskt behandlat (betat) utsäde får endast certifieras om medlet är jämnt fördelat på frövaran.

text: Saknr U 40 10 § Bestämmelser om emballage och märkning av betat utsäde finns i Statens jordbruksverks författningssamling. För transport av farligt gods finns särskilda bestämmelser.

text: Utlämnande av certifierat utsäde

text: Certifierat parti skall finnas tillgängligt på platsen för certifieringen intill dess att undersökningen av kvaliteten visar att kraven, med undantag för efterkontrollen av sortäkthet och sortrenhet, enligt bilaga 2 är uppfyllda. Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får Utsädeskontrollen medge att 1. utsäde för utförsel till land inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet lämnas ut innan resultatet av kvalitetsundersökning föreligger, under förutsättning att utlämnandet endast gäller första handelsledet, 2. utsäde av höstraps och höstrybs lämnas ut till förbrukare inom landet innan resultatet av kvalitetsundersökning föreligger. Meddelande om utsädesparti, som lämnats ut till förbrukare innan kvaliteten undersökts och som inte uppfyller kvalitetskraven enligt bilaga 2, skall av Utsädeskontrollen kungöras i Statens jordbruksverks författningssamling. Meddelandet skall innehålla analysresultatet, uppgift om referensnummer, art och sort samt förpackarens namn och adress.

text: Undantag från krav på grobarhet

text: Utan hinder av bestämmelserna i 7 § kan Utsädeskontrollen för certifiering godkänna partier av stamutsäde och basutsäde, som inte uppfyller de i bilaga 2 angivna kraven avseende grobarhet. Sådant godkännande kan meddelas under förutsättning att konstaterad grobarhet uppges vid utsläppandet på marknaden och att utsädet skall användas för fortsatt uppförökning.

text: MÄRKNING OCH FÖRSEGLING

text: Vid utsläppande på marknaden skall varje förpackning, med undantag för småförpackning, vara försedd med ett officiellt märke med utformning och innehåll som uppfyller kraven i bilaga 4. Märkningen skall utföras under det certifierande organets kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Officiellt märke skall vara av självhäftande material, påsytt på förpackning och av rivbeständigt material eller fäst under plomb.

text: Saknr U 40 Certifierat utsäde får även släppas ut på marknaden i ventilsäck med förtryckt text, om denna är godkänd av Utsädeskontrollen och uppfyller märkningskraven i bilaga 4. Märkning för nationellt bruk får dock ske genom påstämpling eller med bläckstråleskrift godkänd av Utsädeskontrollen, varvid varje säck skall vara försedd med individuellt löpnummer.

text: Förpackningar med stamutsäde och basutsäde som godkänts enligt 12 § skall, utöver kraven i bilaga 4, genom säljarens eller leverantörens försorg vara försedda med ett leverantörsmärke på vilket grobarheten anges. Dessutom skall på det officiella märket anges att partiets grobarhet inte uppfyller kraven enligt bilaga 2.

text: Förpackningar med utsäde av sort som inte är intagen i svensk sortlista, men som är intagen i Europeiska gemenskapens gemensamma sortlista för lantbruksväxter eller i nationell sortlista i ett land inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och som skall föras ut till ett land där den är godkänd, skall utöver kraven i bilaga 4 vara försedda med ett leverantörsmärke med texten "Utsäde för utförsel".

text: På förpackningar med utsäde som skall föras ut till ett land inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, skall uppgifter enligt bilaga 4 även vara angivna på ett officiellt EG-språk, kompletterat med latinskt namn för arten samt uppgift om betning då utsädet är betat.

text: Vid certifiering skall varje förpackning förseglas under det certifierande organets kontroll i samband med provtagning och märkning. Förseglingen skall vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet.

text: Annullering

text: Visar resultatet av undersökningen av frövarukvaliteten att utsädet inte uppfyller kraven enligt bilaga 2, skall märkena under det certifierande organets kontroll makuleras. Har ventilsäck med förtryckt text använts, skall säckarna tömmas eller den förtryckta texten avlägsnas under det certifierande organets kontroll.

text: Saknr U 40

text: Certifieringens varaktighet

text: Ett utsädesparti får släppas ut på marknaden under en period av ett år efter den månad då förseglingen ägt rum. Förlängt godkännande av certifierat utsäde kan medges, om partiet efter provtagning och kontroll av det certifierande organet visar sig fortfarande uppfylla grobarhetskravet. Om förlängning medges, skall det certifierande organet utföra nödvändig tilläggsmärkning.

text: SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SMÅFÖRPACKNINGAR

text: Partier av stam-, bas-, certifikat- och handelsutsäde som godkänts för certifiering, samt utsädesblandning enligt 8 §, får släppas ut på marknaden i småförpackningar utan att dessa behöver vara officiellt märkta och förseglade om de uppfyller märknings- och förseglingskraven i 21 §.

text: Småförpackningar skall vara märkta med ett leverantörsmärke eller med en tryckt eller påstämplad text utvändigt på förpackningen, som uppfyller märkningskraven i bilaga 4. Om förpackningen är genomskinlig kan märket anbringas inuti förpackningen. Småförpackningar skall vara förseglade av utsädesföretaget på ett sådant sätt att förseglingen förstörs vid öppnandet. Återförsegling av småförpackningar får endast äga rum under det certifierande organets kontroll.

text: S-småförpackningar får endast släppas ut på marknaden för användning i Sverige. Sådana småförpackningar med stam- och basutsäde får endast släppas ut på marknaden för vidare uppförökning.

text: Småförpackning av "specialblandning" av sorter eller arter, som var för sig godkänts för certifiering, får efter beställning från den slutlige förbrukaren säljas till denne utan krav om särskild märkning.

text: EG-småförpackning med betutsäde, EG-småförpackningar av typ A och typ B med foderväxtutsäde och S-småförpackningar får släppas ut på marknaden fram till utgången av säsongen efter den provtagningssäsong då partiet godkänts.

text: Saknr U 40 25 § Förlängt godkännande av certifierat utsäde i restpartier av småförpackningar efter den i 24 § nämnda perioden kan medges av det certifierande organet om ett antal officiellt uttagna prov, ur förpackningar som är representativa för restpartiet, fortfarande uppfyller kravet på grobarhet. Om förlängning medges skall utsädesföretaget göra en tilläggsmärkning som anger det nya sista datumet för utsläppande på marknaden. Sista datumet för utsläppande på marknaden kan förlängas högst ett år.

text: Utsädeskontrollen skall kontrollera att kvalitetskrav på utsäde i småförpackningar samt krav om märkning och försegling av dessa upprätthålls. Om kontrollen visar att utsäde inte uppfyller kvalitetskraven enligt bilaga 2 eller märkningsbestämmelserna enligt bilaga 4, skall detta kungöras i Utsädeskontrollens årliga meddelande. Meddelandet skall förutom analysresultatet även innehålla uppgift om referensnummer, art och sort samt förpackarens namn och adress.

text: OECD-SYSTEMET

text: Utsäde för utförsel kan på begäran certifieras enligt OECD:s system, om sorten i fråga är intagen i OECD:s sortlista eller i den officiella sortlistan i ett land som är anslutet till detta system, och utsädespartiet uppfyller de av OECD fastställda kraven. Vid certifiering enligt OECD-systemet skall Utsädeskontrollen utfärda certifieringsbevis och märka partiet enligt OECD:s regler.

text: INFÖRSEL AV UTSÄDE

text: Införsel av utsädesparti, inklusive EG-småförpackningar, med en sammanlagd vikt om mer än 25 kg skall skriftligen anmälas till Utsädeskontrollen. Anmälan skall innehålla uppgift om 1. exportland, 2. art, 3. sort, 4. kvantitet, 5. referensnummer, och 6. certifieringsklass. Om utsädet är certifierat enligt OECD:s system skall anmälan åtfölj-as av ISTA:s "orange certifikat" eller annat certifikat som är godkänt av EG.

text: Saknr U 40 29 § Utsäde får föras in som icke slutligt certifierat utsäde för att certifieras som certifikatutsäde om 1. sorten är intagen i den svenska sortlistan, 2. partiet åtföljs av ett officiellt dokument vari intygas att det är odlat på ett fält som vid fältbesiktning har befunnits fritt från flyghavre, 3. utsädet härstammar från basutsäde eller certifikatutsäde av första generationen, och 4. moderpartiet är sortkontrollerat av en myndighet i ett annat land inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller av en myndighet i ett land som med avseende på certifieringen har godkänts av den Europeiska gemenskapen som tredje land. Utsädet skall åtföljas av ett officiellt dokument enligt bilaga 5.

text: Införsel av ett certifierat utsädesparti av en sort som inte är intagen i den svenska sortlistan får ske om partiet 1. förs in för uppförökning och hela skörden därefter förs ut ur landet, 2. förs in för rensning och färdigbearbetning och därefter förs ut ur landet, 3. är odlat som F-material under förädlarens kontroll och förs in för vidare uppförökning under förädlarrepresentants ansvar, eller 4. förs in för försöksmässig provning, vetenskapligt ändamål eller urvalsarbete i partier med en högsta nettovikt om 50 kg.

text: UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA

text: Om det föreligger särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från föreskrifterna i denna författning.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 1994. För certifiering och märkning före den 1 juli 1994 av under 1993 eller tidigare producerat utsäde som är avsett för utsläppande på marknaden i Sverige gäller dock Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1989:26

text: ) om statsplombering av utsäde (utom potatis) i tillämpliga delar.3

text: ------------------------ 3Föreskrifterna upphör att gälla vid ikraftträdandet av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:22

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd. Därjämte får utsäde av lin, sockerbeta, sojaböna, solros, svartsenap och vallmo fram till den 1 juli 1994 märkas med kvalitetsdeklaration

text: Saknr U 40 enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:100

text: ) om kvalitetsdeklaration vid överlämnande av vissa utsädesvaror och, om sådan märkning har skett, utan certifiering släppas ut på marknaden i Sverige.

text: Därutöver får följande tillämpas för utsläppande på marknaden i Sverige.

text: Utsädesodling som hösten 1993 grundats på utsäde statsplomberat i klass C med högre generationstal än första generationen efter basutsäde får fram till den 1 november 1994 certifieras i klass C utan generationstal.

text: Utsäde statsplomberat i klass C med högre generationstal än andra generationen efter basutsäde, D, E eller U får fram till den 30 juni 1995 ommärkas till klass C utan generationstal, om kravet i 19 § andra stycket är uppfyllt.

text: SVANTE ENGLUND

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: ------------------------ 4Genom verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:21

text: ) om ändring i Statens jordbrukverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:100

text: ) om kvalitetsdeklaration vid överlämnande av vissa utsädesvaror, upphör 3-5 §§ samt rubriken närmast före 3 § i föreskrifterna att gälla den 1 mars 1994.

text: Saknr U 40

text: Bilaga 1 ARTER OCH CERTIFIERINGSKLASSER

text: 1. Certifiering i klass A, B och certifikatutsäde första generationen (C1):

text: Betor

text: Beta vulgaris L. var. altimissa Döll Sockerbeta Beta vulgaris L. var. crassa Mansf. Foderbeta

text: Foderväxter - gräs

text: Agrostis canina L. Brunven Agrostis capillaris L. Rödven Agrostis gigantea Roth Storven Agrostis stolonifera L. Krypven Alopecurus pratensis L. Ängskavle Arrhenatherum elatius (L.) P. Beauv. ex J.S. et K.B. Knylhavre Presl. Bromus catharticus Vahl Plattlosta Bromus sitchensis Trin. Alaskagräs Cynodon dactylon (L.) Pers. Bermudagräs Dactylis glomerata L. Hundäxing Festuca arundinacea Schreber Rörsvingel Festuca ovina L. Fårsvingel Festuca ovina L. var. duriuscula Koch Hårdsvingel Festuca pratensis Hudson Ängssvingel Festuca rubra L. Rödsvingel Festuca pratensis x Lolium multiflorum (x Festulolium) Festulolium, rajsvingel Lolium multiflorum Lam. Italienskt rajgräs, inklusive westerwoldiskt rajgräs Lolium perenne L. Engelskt rajgräs Lolium x boucheanum Kunth Hybridrajgräs Phalaris aquatica L. - Phleum bertolonii DC. Turftimotej Phleum pratense L. Timotej Poa annua L. Vitgröe Poa compressa L. Berggröe Poa nemoralis L. Lundgröe Poa palustris L. Sengröe Poa pratensis L. Ängsgröe Poa trivialis L. Kärrgröe Trisetum flavescens (L.) P. Beauv. Gullhavre

text: Saknr U 40

text: - baljväxter

text: Hedysarum coronarium L. Tuppklöver (sulla) Lotus corniculatus L. Käringgigel Lupinus albus L. Vitlupin Lupinus angustifolius L. Blålupin Lupinus luteus L. Gullupin Medicago lupulina L. Humlelusern Medicago sativa L. Blålusern Medicago x varia T. Martyn Lusern Onobrychis viciifolia Scop. Esparsett Pisum sativum L. (partim) Ärt Trifolium alexandrinum L. Alexandrinerklöver Trifolium hybridum L. Alsikeklöver Trifolium incarnatum L. Blodklöver Trifolium pratense L. Rödklöver Trifolium repens L. Vitklöver Trifolium resupinatum L. Persisk klöver Trigonella foenum-graecum L. Bockhornsklöver Vicia faba L. (partim) Åkerböna Vicia pannonica Crantz Ungersk vicker Vicia sativa L. Fodervicker Vicia villosa Roth Luddvicker

text: - övriga arter

text: Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb. Kålrot Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. Fodermärgkål medullosa + var. viridis L. Phacelia tanacetifolia Benth. Honungsört Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers. Oljerättika

text: Olje- och fiberväxter

text: Brassica juncea (L.) Czernj. et Cosson Sareptasenap Brassica napus L. (partim) Raps Brassica nigra (L.) Koch Svartsenap Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs Rybs Carum carvi L. Kummin Glycine max (L.) Merr. Sojaböna Helianthus annuus L. Solros Linum usitatissimum L. Fiberlin, oljelin Papaver somniferum L. Vallmo Sinapis alba L. Vitsenap

text: 2. Certifiering som certifikatutsäde i andra generationen (C2):

text: Saknr U 40

text: Art Tidsbegränsning för certifiering i klass C2

text: Dactylis glomerata Hundäxing t.o.m. 1/7 1996 Festuca pratensis Ängssvingel t.o.m. 1/7 1996 Festuca rubra Rödsvingel t.o.m. 1/7 1996 Linum usitatissimum Lin - Phleum pratense Timotej t.o.m. 1/7 1996 Pisum sativum Ärt t.o.m. 1/7 1995 Poa pratensis Ängsgröe t.o.m. 1/7 1996 Trifolium hybridum Alsikeklöver t.o.m. 1/7 1996 Trifolium pratense Rödklöver t.o.m. 1/7 1996 Trifolium repens Vitklöver t.o.m. 1/7 1996 Vicia faba Åkerböna t.o.m. 1/7 1995

text: 3. Certifiering som handelsutsäde:

text: Art

text: Brassica nigra Svartsenap Hedysarum coronarium Tuppklöver (sulla) Onobrychis viciifolia Esparsett Poa annua Vitgröe Trigonella foenum-graecum Bockhornsklöver Vicia pannonica Ungersk vicker

text: Saknr U 40

text: Bilaga 2 KVALITETSKRAV FÖR UTSÄDE AV BETA, FODER-, OLJE- OCH FIBERVÄXTER

text: Utsädet skall uppfylla följande krav:

text: A. Betutsäde (Beta vulgaris)

text: 1. Utsädet skall ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet.

text: 2. Sjukdomar som försämrar utsädets användbarhet skall hållas på lägsta möjliga nivå.

text: 3. Utsädet skall i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet och grobarhet. Undersökt mängd skall vara 500 g.

text: EG:s krav Grobarhet, Rent frö* lägst (% av (vikt-%) frögyttringar eller rent frö) Sockerbeta: - monogermt frö 97 80 - tekniskt monogermt frö (precisionsfrö) 97 75 - multigermt frö av sorter med mer än 85% diploider 97 73 - annat frö 97 68

text: Foderbeta: - multigermt frö av sorter med mer än 85% diploider, monogermt frö, tekniskt monogermt frö (precisionsfrö) 97 73 - annat frö 97 68

text: * Exklusive, i förekommande fall, bekämpningsmedel i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser.

text: 4. Inblandning av frön av andra arter får inte överstiga 0,3 viktprocent.

text: 5. Andelen avfall i utsädet får inte överstiga 0,5 viktprocent för monogermt frö och tekniskt monogermt frö (precisionsfrö). I fråga om pelleterat utsäde skall analysen utföras på officiellt tagna prov ur det färdigställda partiet, d.v.s. efter eventuell mekanisk behandling men före pelletering.

text: 6. Vattenhalten får vara högst 15,0%.

text: Saknr U 40 7. Därutöver krävs för: a) Monogermt frö: Minst 90% av grodda frögyttringar får ge endast en groddplanta. Andelen frögyttringar som ger tre eller flera groddplantor får inte överstiga 5%, beräknat på andelen grodda frögyttringar. b) Tekniskt monogermt frö (precisionsfrö): aa) av sockerbeta: Minst 70% av de grodda frögyttringarna får ge endast en groddplanta. Andelen frögyttringar som ger tre eller flera groddplantor får inte överstiga 5%, beräknat på andelen grodda frögyttringar. bb) av foderbeta: Minst 58% av de grodda frögyttringarna får ge endast en groddplanta vad avser sorter med mer än 85% diploider. För allt annat frö gäller att minst 63% av de grodda frögyttringarna får ge endast en groddplanta. Andelen frögyttringar som ger tre eller flera groddplantor får inte överstiga 5%, beräknat på antalet grodda frögyttringar.

text: Följande högre svenska krav skall uppfyllas för certifiering för utsläppande på marknaden i Sverige:

text: 1. Utsädet skall uppfylla följande krav beträffande renhet och grobarhet. Undersökt mängd skall vara 500 g.

text: Svenska krav Grobarhet, lägst Rent frö* (% av fröytt- (vikt-%) ringar eller rent frö) Sockerbeta: - monogermt frö 97 90 - tekniskt monogermt frö (precisionsfrö) 97 90 - multigermt frö av sorter med mer än 85% diploider 97 73 - annat frö 97 68

text: 2. Monogermt frö:

text: Saknr U 40 Minst 95% av grodda frögyttringar får ge endast en groddplanta. Andelen frögyttringar som ger tre eller flera groddplantor får inte överstiga 3%, beräknat på andelen grodda frögyttringar.

text: B. Utsäde av foderväxter

text: 1. Utsädet skall ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet. Särskilda krav på sortrenhet, konstaterad vid kontrollodling eller laboratorieanalys, framgår av nedan angiven tabell:

text: Sortrenhet i respektive klass, lägst (%) Art A, B C1 C2 Kålrot, fodermärgkål 99,7 99,0 - Ängsgröe, enklonssorter 99,7 98,0 - Ärt, åkerböna 99,7 99,0 98,0

text: Övriga arter skall vara sortäkta med hänsyn till art och certifieringsklass.

text: 3. Utsädet skall i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter samt grobarhet.

text: Saknr U 40 I) Certifikatutsäde a) Gräsarter

text: Högsta inblandning av frön av andra arter (vikt-%) Art Grobar- Rent frö, Totalt Enskild Kvick- Antal Rumex Minsta provhet, % vikt-% art d) rot spp., utöver mängd (gram) lägst a) lägst R. acetosella för bestämning och R. mari- av frön av timus andra arter e)

text: Alaskagräs 75 97 1,5 1,0 0,5 10 200 Bermudagräs 70 90 2,0 1,0 0,3 2 5 Festulolium, rajsvingel 75 96 1,5 1,0 0,5 5 50 Gröe, kärr- 75 85 2,0 b) 1,0 b) 0,3 2 5 Gröe, lund- 75 85 2,0 b) 1,0 b) 0,3 2 5 Gröe, sen- 75 85 2,0 b) 1,0 b) 0,3 2 5 Gröe, vit- 75 85 2,0 b) 1,0 b) 0,3 5 10 Gröe, ängs- 75 85 2,0 b) 1,0 b) 0,3 2 5 Gullhavre 70 75 3,0 1,0 c) 0,3 2 5 Hundäxing 80 90 1,5 1,0 0,3 5 30 Knylhavre 75 90 3,0 1,0 c) 0,5 5 80 Phalaris aquatica 75 96 1,5 1,0 0,3 5 60 Plattlosta 75 97 1,5 1,0 0,5 10 200 Rajgräs, engelskt 80 96 1,5 1,0 0,5 5 60 Rajgräs, italienskt inkl. westerwoldiskt rajgräs 75 96 1,5 1,0 0,5 5 60 Rajgräs, hybrid- 75 96 1,5 1,0 0,5 5 60 Rajsvingel, se Festulolium Svingel, får- 75 85 2,0 1,0 0,5 5 30 Svingel, hård- 75 85 2,0 1,0 0,5 5 30 Svingel, röd- 75 90 1,5 1,0 0,5 5 30 Svingel, rör- 80 95 1,5 1,0 0,5 5 50 Svingel, ängs- 80 95 1,5 1,0 0,5 5 50 Timotej 80 96 1,5 1,0 0,3 5 10 Turftimotej 80 96 1,5 1,0 0,3 5 10 Ven, brun- 75 90 2,0 1,0 0,3 2 5 Ven, kryp- 75 90 2,0 1,0 0,3 2 5 Ven, röd- 75 90 2,0 1,0 0,3 2 5 Ven, stor- 80 90 2,0 1,0 0,3 2 5 Ängskavle 70 75 2,5 1,0 c) 0,3 5 30

text: Saknr U 40

text: b) Baljväxtarter och övriga arter

text: Högsta inblandning av frön av andra arter (vikt-%) Art Grobarhet, Högsta Rent Totalt Enskild Antal Rumex Minsta prov- % halt hårda frö, art h) spp., utöver mängd (gram) lägst a) frön vikt-% R. acetosella för bestämning % lägst och R. mari- av frön av timus andra arter e)

text: Esparsett 75 20 95 2,5 1,0 5 400* Klöver, alexandriner- 80 20 97 1,5 1,0 10 60 Klöver, alsike- 80 20 97 1,5 1,0 10 20 Klöver, blod- 75 20 97 1,5 1,0 10 80 Klöver, bockhorns- 80 - 95 1,0 0,5 5 450 Klöver, persisk 80 20 97 1,5 1,0 10 20 Klöver, röd- 80 20 97 1,5 1,0 10 50 Klöver, tupp- (sulla) 75 30 95 2,5 1,0 5 120** Klöver, vit- 80 40 97 1,5 1,0 10 20 Käringgigel 75 40 95 1,8 f) 1,0 f) 10 30 Lupin, blå- 75 20 98 0,5 g) 0,3 g) 5 1 000 Lupin, gul- 80 20 98 0,5 g) 0,3 g) 5 1 000 Lupin, vit- 80 20 98 0,5 g) 0,3 g) 5 1 000 Lusern 80 40 97 1,5 1,0 10 50 Lusern, blå- 80 40 97 1,5 1,0 10 50 Lusern, humle- 80 20 97 1,5 1,0 10 50 Vicker, foder- 85 20 98 1,0 g) 0,5 g) 5 1 000 Vicker, ludd- 85 20 98 1,0 g) 0,5 g) 5 1 000 Vicker, ungersk 85 20 98 1,0 g) 0,5 g) 5 1 000 Åkerböna 85 5 98 0,5 g) 0,3 g) 5 1 000 Ärt 80 - 98 0,5 g) 0,3 g) 5 1 000

text: Fodermärgkål 75 - 98 1,0 0,5 10 100 Honungsört 80 - 96 1,0 0,5 - 40 Kålrot 80 - 98 1,0 0,5 5 100 Oljerättika 80 - 97 1,0 0,5 5 300

text: *Frukt 600 gram **Frukt 300 gram

text: Saknr U 40

text: Anmärkningar: a) Samtliga friska ej grodda frön medräknas i grobarheten. För de arter där det är aktuellt medräknas hårda frön i grobarheten upp till den för arten angivna högsta tillåtna halten hårda frön. b) För en Poa-art skall inblandning med högst 0,8 viktprocent av frön av andra arter av Poa inte betraktas som en förorening och skall inte ingå vid beräkning av högsta inblandning av frön av andra arter (totalt resp. av enskild art). c) För ängskavle, knylhavre och gullhavre skall den föreskrivna högsta tillåtna inblandningen av frön av en enskild art inte omfatta frön av Poa-arter. d) Förekomst av frön av renkavle (Alopecurus myosuroides) får inte överstiga 0,3 viktprocent. e) Utsädet får ej innehålla frön av flyghavre (Avena fatua, A. sterilis, A. ludoviciana) eller snärja (Cuscuta spp.) i den angivna provmängden. Förekomst av ett frö av snärja i det föreskrivna provet av gräsarter respektive käringgigel, Medicago- och Trifolium-arter skall inte betraktas som en förorening om ett andra prov med samma resp. dubbel vikt är fritt från snärja. f) För käringgigel skall inblandning av högst en viktprocent av frön av rödklöver inte betraktas som en förorening och skall inte ingå vid beräkning av högsta inblandning av frön av andra arter (totalt resp. av enskild art). g) Inblandning i lupin med högst 0,5 viktprocent av frön av andra arter av lupin, i ärt av annan ärt, av storfröiga Vicia-arter i andra storfröiga Vicia-arter eller av småfröiga Viciaarter i andra småfröiga Vicia-arter skall inte betraktas som en förorening och skall inte ingå vid beräkning av högsta inblandning av frön av andra arter (totalt resp. av enskild art). h) Förekomst av frön av väppling (Melilotus spp.) i utsäde av baljväxter får inte överstiga 0,3 viktprocent. Förekomsten av frön av åkerrättika (Raphanus raphanistrum) och åkersenap (Sinapis arvensis) i utsäde av Brassica- och Raphanus-arter får inte överstiga 0,3 viktprocent.

text: Ytterligare krav för utsäde av lupin: a) Antalet lupinfrön av avvikande färg får inte överstiga 2% i bitter lupin och 1% i andra lupiner. b) Antalet frön av bitter lupin i andra sorter än bitter lupin får inte överstiga 2,5%.

text: II) Stam- och basutsäde Utsädet skall uppfylla samma krav för renhet, inblandning av andra arter och grobarhet som certifikatutsäde med följande undantag: 1) Vad som anges under anmärkningarna b, c, d, f och g gäller inte för stam- och basutsäde, samt anmärkning e vad beträffar möjligheten för ett andra prov för undersökning av förekomst av snärja. 2) Viktprocenten för inblandning av andra arter får inte överstiga 0,3. För plattlosta och Alaskagräs gäller dock 0,4. Dessutom får högst 20 frön i undersökt mängd utgöras av en enskild art (utom vad som gäller enligt punkt 3 och 4 nedan). 3) Högsta inblandning av frön av andra arter av Poa-arter än den som skall undersökas får inte överstiga 1 i ett prov om 500 frön.

text: Saknr U 40

text: 4) I ängskavle, knylhavre, hundäxing, Festuca- och Lolium-arter samt Festulolium skall inblandning av högst 80 frön av Poa-arter inte betraktas som en förorening. I gullhavre skall inblandning av högst 20 frön av Poaarter inte betraktas som en förorening. 5) Utsäde av baljväxter skall vara fritt från väppling (Melilotus spp.). Förekomst av ett frö av väppling i undersökt mängd av tuppklöver (sulla), käringgigel samt Medicago- och Trifolium-arter skall inte betraktas som en förorening om ett andra prov om två gånger den undersökta mängden är fritt från frön av väppling. Antalet frön av väppling behöver inte fastställas i utsäde av lupin-arter, esparsett, ärt, bockhorns-klöver samt Vicia-arter. 6) Antalet bittra lupin-frön i andra sorter än bitter lupin får inte överstiga 1%. 7) Högsta tillåtna halt av Rumex spp., kvickrot och renkavle får uppgå till:

text: Art Antal Rumex spp., utöver Kvickrot Renkavle R. acetosella och (Alopecurus R. maritimus myosuroides) Agrostis-arter 1 1 1 Ängskavle 2 5 5 Knylhavre 2 5 5 Bromus-arter 5 5 5 Hundäxing 2 5 5 Festuca-arter 2 5 5 Festulolium 2 5 5 Lolium-arter 2 5 5 Phleum-arter 2 1 1 Poa-arter 1 1 1 Gullhavre 1 1 1

text: Tuppklöver (sulla) 2 Käringgigel 3 Lupin-arter 2 Medicago-arter 3 Esparsett 2 Ärt 2 Trifolium-arter 3 Bockhornsklöver 2 Vicia-arter 2

text: Kålrot 2 Fodermärgkål 3 Honungsört - Oljerättika 2

text: III) Handelsutsäde

text: Saknr U 40 Utsädet skall uppfylla samma krav för renhet, inblandning av andra arter och grobarhet som certifikatutsäde med följande undantag: 1) Viktprocenten angående högsta inblandning av frön av andra arter, både totalt resp. av enskild art, får ökas med 1 procentenhet. 2) En högsta inblandning med 10 viktprocent av frön av andra Poa-arter i vitgröe skall inte betraktas som en förorening. 3) En högsta inblandning med 1 viktprocent av frön av väppling (Melilotus spp.) i tuppklöver (sulla) skall inte betraktas som en förorening. 4) En högsta inblandning med 6 viktprocent av frön av fodervicker och luddvicker eller besläktade odlade arter i ungersk vicker skall inte betraktas som en förorening. 5) Lägsta renhetsgrad för ungersk vicker skall vara 97 viktprocent.

text: Följande tilläggskrav skall uppfyllas för certifiering för utsläppande på marknaden i Sverige:

text: 1. Vattenhalten för utsäde av foderväxter får vara högst 13,0% utom för ärt, vicker-arter och åkerböna för vilka vattenhalten får vara högst 17,0%.

text: Saknr U 40

text: C. Utsäde av olje- och fiberväxter

text: Sortrenhet i respektive klass, lägst (%) Art A, B C1 C2 Raps och rybs, förutom sorter som endast är avsedda till foder 99,9 99,7 - Raps och rybs, sorter som endast är avsedda till foder, vitsenap 99,7 99,0 - Sojaböna 97,0 95,0 - Solros, utom hybridsorter 99,7 99,0 - Vallmo 99,0 98,0 - Fiber- och oljelin 99,7 98,0 97,5

text: 2. Utsädet skall i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter samt grobarhet. Handelsutsäde skall, i förekommande fall, uppfylla samma krav som certifikatutsäde.

text: Högsta innehåll av frön av andra arter (antal) Art Grobarhet, Rent frö, Totalt Antal Rumex spp. Minsta provmängd % vikt-% utöver R. acetosella (gram) för bestämlägst lägst ning av frön av andra arter, a) Klass Klass A, B C Kummin 70 97 25 c) d) - - 80 Lin, fiber- 92 99 15 d) e) - - 150 Lin, olje- 85 99 15 d) e) - - 150 Raps 85 98 b) c) 2 5 100 Rybs 85 98 b) c) 2 5 70 Senap, sarepta- 85 98 b) c) 2 5 40 Senap, svart- 85 98 b) c) 2 5 40 Senap, vit- 85 98 b) c) 2 5 200 Sojaböna 80 98 5 - - 1 000 Solros 85 98 5 - - 1 000 Vallmo 80 98 25 - - 10

text: Anmärkningar: a) Utsädet får ej innehålla frön av flyghavre (Avena fatua, A. sterilis, A. ludoviciana) eller snärja (Cuscuta spp.) i den angivna provmängden. För alla arter i tabellen, utom kummin, sojaböna och solros, betraktas inte ett frö av snärja i det föreskrivna provet som en förorening om ett andra prov av samma vikt är fritt från snärja. b) Inblandning av frön av andra arter i utsäde av Brassica-arter och vitsenap får inte överstiga 0,3 viktprocent. c) I utsäde av Brassica-arter, kummin och vitsenap får i undersökt mängd förekomma högst 10 frön av åkerrättika (Raphanus raphanistrum). d) I utsäde av kummin respektive lin får i undersökt mängd förekomma högst 3 resp. 4 frön av renkavle (Alopecurus myosuroides). e) I utsäde av lin får i undersökt mängd förekomma högst 2 frön av linrepe (Lolium remotum).

text: Saknr U 40 3. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet skall hållas på lägsta möjliga nivå. Som särskilda krav skall dock följande gälla: a) För lin får antalet frön som är infekterade med Botrytis inte överstiga 5%. Antalet frön som är infekterade med andra sjukdomar än Botrytis, särskilt Ascochyta linicola, Colletotrichum lini, Fusarium spp. och Alternaria spp., får inte överstiga totalt 5%. I fiberlin får antalet frön som är infekterade med Ascochyta linicola inte överstiga 1%. b) I undersökt mängd av rybs och vitsenap respektive raps och solros får antalet sklerotier eller fragment av sklerotier av Sclerotinia sclerotiorum inte överstiga 5 respektive 10. Undersökning härom behöver inte göras såvida det inte råder något tvivel om att kraven är uppfyllda. c) För sojaböna gäller särskilt följande: aa) Vad beträffar Pseudomonas syringae pv glycinea får högst fyra delprov i ett prov om minst 5 000 frön per parti, uppdelat i fem delprov, vara smittade med nämnda organism. Om misstänkta kolonier identifieras i samtliga fem delprov får ovannämnda krav bekräftas genom lämpliga biokemiska undersökningar av isolat på lämpligt medium av misstänkta kolonier från varje delprov. bb) Vad beträffar Diaporthe phaseolorum får andelen smittade frön inte överstiga 15%. cc) Andelen avfall får inte överstiga 0,3 viktprocent. Undersökning härom behöver inte göras såvida det inte råder något tvivel om att kraven är uppfyllda.

text: 1. Vattenhalten för samtliga oljeväxtarter får vara högst 10,0%.

text: 2. Svenskproducerat utsäde av raps och rybs skall undersökas för innehåll av glukosinolater. Glukosinolathalter i svenskproducerat utsäde av raps- och rybssorter med låg glukosinolathalt får inte överstiga 20 mikromol/gram fettfri torrsubstans i klass A och B respektive 25 mikromol/gram fettfri torrsubstans i klass C.

text: Saknr U 40

text: Bilaga 3 KRAV PÅ UTSÄDESODLING FÖR CERTIFIERING AV SKÖRDEN OCH PÅ FÄLTBESIKTNING

text: Utsädesodling:

text: 1. Förfrukten på fältet får inte vara oförenlig med produktionen av utsäde av den aktuella grödans art och sort, och fältet skall vara tillräckligt fritt från plantor som härrör från den tidigare grödan.

text: 2. Grödan skall uppfylla följande krav.

text: a) Beta: Grödan skall uppfylla följande krav med avseende på avstånd från angränsande pollenkällor som kan ge upphov till oönskad pollinering:

text: Gröda Minsta avstånd 1. Vid produktion av stam- och basutsäde: — från varje pollenkälla av familjen Beta 1000 m

text: 2. Vid produktion av certifikatutsäde:

text: a) av sockerbeta: — från alla pollenkällor av familjen Beta som inte upptas nedan 1000 m — från tetraploida sockerbetspollenkällor, om den avsedda pollenkällan eller en av de avsedda pollenkällorna är diploid 600 m — från diploida sockerbetspollenkällor, om den avsedda pollenkällan är helt tetraploid 600 m — från sockerbetspollenkällor av okänd ploiditet 600 m — från diploida sockerbetspollenkällor, om den avsedda pollenkällan eller en av de avsedda pollenkällorna är diploid 300 m — från tetraploida sockerbetspollenkällor, om den avsedda pollenkällan är helt tetraploid 300 m — mellan två odlingsfält för utsäde av sockerbeta där hansterilitet inte används 300 m

text: b) av foderbeta: — från alla pollenkällor av familjen Beta som inte upptas nedan 1000 m

text: Saknr U 40

text: — från tetraploida foderbetspollenkällor, om den avsedda pollenkällan eller en av de avsedda pollenkällorna är diploid 600 m — från diploida foderbetspollenkällor om den avsedda pollenkällan är helt tetraploid 600 m — från foderbetspollenkällor av okänd ploiditet 600 m — om den avsedda pollenkällan eller en av de avsedda pollenkällorna är diploid, från diploida foderbetspollenkällor 300 m — från tetraploida foderbetspollenkällor om den avsedda pollenkällan är helt tetraploid 300 m — mellan två odlingsfält för utsäde av foderbeta där hansterilitet inte används 300 m

text: Ovanstående avstånd kan reduceras om det vid fältbesiktning bedöms finnas tillräckligt skydd i form av naturliga korsningsbarriärer. Isolering är inte nödvändig mellan två grödor där samma pollenkälla används. Ploiditeten hos såväl de fröbärande som de pollenspridande komponenterna i utsädesproducerande gröda måste fastställas med hänvisning till den gällande sortlistan. Om denna uppgift inte lämnas för en sort skall ploiditeten betraktas som okänd och ett minsta isoleringsavstånd på 600 meter följaktligen krävas.

text: b) Foderväxter: Grödan skall uppfylla följande krav med avseende på avstånd från angränsande pollenkällor som kan ge upphov till oönskad pollinering:

text: Gröda Minsta avstånd Brassica-arter och honungsört — för produktion av stam- och basutsäde 400 m — för produktion av certifikatutsäde 200 m

text: Andra arter eller sorter än Brassica-arter, honungsört, ärt, enklonssorter av ängsgröe — för produktion av utsäde avsett för uppförökning, fält upp till två hektar 200 m — för produktion av utsäde avsett för uppförökning, fält över två hektar 100 m — för produktion av bruksutsäde, fält upp till två hektar 100 m — för produktion av bruksutsäde, fält över två hektar 50 m

text: Ovanstående avstånd kan reduceras om det vid fältbesiktning bedöms finnas tillräckligt skydd i form av naturliga korsningsbarriärer.

text: Saknr U 40 Följande särskilda krav skall därutöver gälla:

text: I) Växter av andra arter, vars frön är svåra att skilja från frön från den aktuella grödan i laboratorieprov, skall hållas på låg nivå. I synnerhet gäller detta skördar av Lolium-arter eller Festulolium som skall uppfylla följande krav: Antalet plantor av en annan Lolium-art eller Festulolium än den aktuella skördens art får inte överstiga: — en per 50 m² vid produktion av basutsäde, — en per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde.

text: II) Grödan skall ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet. I synnerhet grödor av andra arter än ärt, åkerböna, kålrot, fodermärgkål eller ängsgröe skall uppfylla följande krav: Antalet plantor av den aktuella grödans art som inte är sortäkta får inte överstiga: — en per 30 m² vid produktion av basutsäde, — en per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde. För ängsgröe får antalet plantor av arten som utgörs av främmande sort inte överstiga: — en per 20 m² vid produktion av basutsäde, — fyra per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde. För sorter som klassificerats officiellt som "apomiktiska enklonssorter" får dock ett högsta antal plantor av främmande sort om sex per 10 m² anses uppfylla ovanstående krav vid produktion av certifikatutsäde.

text: c) Olje- och fiberväxter: Grödan skall uppfylla följande krav med avseende på avstånd från angränsande pollenkällor som kan ge upphov till oönskad pollinering:

text: Gröda Minsta avstånd Brassica-arter, utom raps, kummin samt vitsenap: — för produktion av stam- och basutsäde 500 m — för produktion av certifikatutsäde 200 m

text: Raps: — för produktion av stam- och basutsäde 200 m — för produktion av certifikatutsäde 100 m

text: Brassica-arter för produktion av hybrider: — för produktion av basutsäde 500 m — för produktion av certifikatutsäde 300 m

text: Saknr U 40 Gröda Minsta avstånd Solros: -- för produktion av basutsäde av hybrider 1 500 m -- för produktion av stam- och basutsäde av andra sorter än hybrider 750 m -- för produktion av certifikatutsäde 500 m

text: Följande särskilda krav skall därutöver gälla:

text: I) Grödan skall ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet eller, i fråga om grödor av en inavelslinje av solros, godtagbar äkthet och renhet med avseende på dess egenskaper. Vid produktion av utsäde av hybridsorter av solros skall detsamma även gälla för de ingående komponenternas egenskaper, inklusive hansterilitet eller återställande av fertilitet.

text: II) I synnerhet grödor av sareptasenap, svartsenap och kummin skall uppfylla följande krav: Antalet plantor av arten som utgörs av främmande sort får inte överstiga: — en per 30 m² vid produktion av basutsäde, — en per 10 m² vid produktion av certifikatutsäde.

text: III) I synnerhet grödor av solroshybrider skall uppfylla följande krav: a) Andelen plantor som utgörs av främmande sort eller avvikande typ i förhållande till inavelslinjen eller komponenten får inte överstiga: aa) vid produktion av basutsäde: i) för inavlade linjer: 0,2% ii) enkla hybrider: — hanlig förälder: plantor som har spridit pollen medan 2% eller mer av honplantorna har receptiva blommor: 0,2% — honlig förälder: 0,5% bb) vid produktion av certifikatutsäde: — hankomponent: plantor som har spridit pollen medan 5% eller mer av honplantorna har receptiva blommor: 0,5% — honkomponent: 1,0% b) Följande övriga krav skall uppfyllas vid produktion av utsäde av hybridsorter: aa) Hankomponentplantorna skall sprida tillräckligt med pollen under honkomponentplantornas blomning. bb) Då honkomponentplantorna har receptiva pistillmärken skall andelen honkomponentplantor som har spridit eller sprider pollen inte överstiga 0,5%.

text: Saknr U 40 cc) Vid produktion av basutsäde får andelen honkomponentplantor som utgörs av främmande sort eller avvikande typ i förhållande till komponenten och som har spridit eller sprider pollen inte överstiga 0,5%. dd) En hansteril komponent skall användas för att producera certifikatutsäde med användning av en hankomponent som innehåller en särskild fertilitetsåterställande linje (eller linjer) så att åtminstone en tredjedel av de plantor som odlas av den uppkomna hybriden producerar pollen som i alla avseenden kan bedömas som normalt.

text: 3. Skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet skall hållas på lägsta möjliga nivå. Vad beträffar sojaböna gäller detta särskilt för organismerna Pseudomonas syringae pv glycinea, Diaporthe phaseolorum var. caulivora och var. sojae, Phialophora gregata och Phytophthora megasperma f. sp. glycinea.

text: Fältbesiktning:

text: Uppfyllande av de krav som anges ovan skall kontrolleras genom fältbesiktning. Dessa fältbesiktningar skall utföras enligt följande:

text: A. Fältbesiktning skall utföras då grödan är i sådant skick och i ett sådant utvecklingsstadium att fullgod kontroll är möjlig.

text: B. Antalet fältbesiktningar skall utgöra — för beta: minst en fältbesiktning. För basutsäde skall två sådana besiktningar utföras, en av sticklingarna och en av de fröproducerande plantorna. — för foderväxter: minst en fältbesiktning. — för olje- och fiberväxter: för andra grödor än hybridsorter minst en fältbesiktning. I fråga om hybridsorter minst tre fältbesiktningar.

text: Saknr U 40

text: Bilaga 4 MÄRKNINGSKRAV

text: 1. Märkning av partier och förpackningar, utom småförpackningar

text: a. Obligatorisk information på officiellt märke, avseende stam-, bas- och certifikatutsäde av samtliga arter (med undantag för blandningar): 1. Texten "EG:s regler".* 2. Certifieringsorgan och land. 3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säckar. 4. Månad och år för officiell försegling. 5. Art. ** 6. Sort. *** 7. Utsädesklass, med generationsbeteckning efter basutsäde. 8. Produktionsland. 9. Netto- eller bruttovikt. 10. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts anges texten "Ej avsett för produktion av foderväxter". 11. Om utsädet varit föremål för pelletering eller annan specialbehandling skall detta anges. 12. För sorter som är hybrider eller inavelslinjer: a) För basutsäde, om hybriden eller inavelslinjen som utsädet tillhör har godkänts officiellt: Namnet på den komponent, under vilket den har godkänts officiellt, och texten "komponent" i fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter. b) För basutsäde i övriga fall: Namnet på den komponent som basutsädet tillhör (kan anges med kodbeteckning), åtföljt av ett omnämnande av den slutliga sorten och texten "komponent". c) För certifikatutsäde: Namnet på den sort som utsädet tillhör, åtföljt av texten "hybrid".

text: * För svenskproducerat utsäde godkänt enligt bilaga 2.A anges "EG:s regler, svenska kvalitetskrav". ** För betutsäde anges om det är fråga om sockerbeta eller foderbeta. *** För betutsäde anges texten "monogermt" om det är fråga om monogermt frö eller texten "precision" om det är fråga om tekniskt monogermt frö (precisionsfrö).

text: b. Obligatorisk information på officiellt märke, avseende handelsutsäde av samtliga arter som anges i bilaga 1 punkt 3: 1. Texten "EG:s regler". 2. Certifieringsorgan och land. 3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säckar.

text: Saknr U 40 4. Månad och år för officiell försegling. 5. Art. 6. Texten "Handelsutsäde". 7. Produktionsland. 8. Netto- eller bruttovikt.

text: c. Obligatorisk information på officiellt märke för art- eller sortblandningar: 1. Texten "EG:s regler". 2. Certifieringsorgan och land. 3. Partiets referensnummer samt ev. löpnummer på säcken. 4. Månad och år för officiell försegling. 5. Texten "Utsädesblandning för ... (avsett ändamål)". 6. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden. 7. Netto- och bruttovikt. 8. Texten "Endast för Sverige". 9. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts anges texten "Ej avsett för produktion av foderväxter".

text: 2. Märkning av småförpackningar (Leverantörsmärke eller tryckt text på förpackningen)

text: a. Obligatorisk information för EG-småförpackning av betutsäde: 1. Texten "EG-småförpackning". 2. Firmans namn eller firmamärke. 3. Partiets serienummer eller referensnummer. 4. Kontrollmyndighet och land. 5. Månad och år för sista försäljning. 6. Art. * 7. Sort. ** 8. Texten "Certifikatutsäde". 9. Netto- eller bruttovikt eller antalet frögyttringar. 10. Om utsädet varit föremål för pelletering eller annan specialbe handling skall detta anges.

text: * Dessutom anges om det är fråga om sockerbeta eller foderbeta. ** Dessutom anges texten "monogermt" om det är fråga om monogermt frö eller texten "precision" om det är fråga om tekniskt monogermt frö (precisionsfrö).

text: Saknr U 40 b. Obligatorisk information för EG-småförpackning av typ A: 1. Texten "EG-småförpackning, typ A". 2. Firmans namn eller firmamärke. 3. Kontrollmyndighet och land. 4. Partiets referensnummer. 5. Månad och år för sista försäljning. 6. Texten "Utsädesblandning för ... (avsett ändamål)". 7. Netto- eller bruttovikt. 8. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden. 9. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts, texten "Ej avsett för produktion av foderväxter".

text: c. Obligatorisk information för EG-småförpackning av typ B:

text: I) Certifikatutsäde

text: 1. Texten "EG-småförpackning, typ B". 2. Firmans namn eller firmamärke. 3. Partiets serienummer eller referensnummer. 4. Kontrollmyndighet och land. 5. Månad och år för sista försäljning. 6. Art. 7. Sort. 8. Texten "Certifikatutsäde". 9. Netto- eller bruttovikt. 10. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts, texten "Ej avsett för produktion av foderväxter".

text: II) Handelsutsäde

text: Samma information som för certifikatutsäde med följande undantag: punkt 7. Sort anges inte. punkt 8. "Handelsutsäde" anges i stället.

text: III) Utsädesblandningar

text: 1. Texten "EG-småförpackning, typ B". 2. Firmans namn eller firmamärke. 3. Partiets serienummer eller referensnummer. 4. Kontrollmyndighet och land. 5. Månad och år för sista försäljning. 6. Texten "Utsädesblandning för ... (avsett ändamål)". 7. Netto- eller bruttovikt. 8. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden.

text: Saknr U 40 9. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts, texten "Ej avsett för produktion av foderväxter".

text: d. Obligatorisk information för S-småförpackning:

text: I) Stamutsäde och basutsäde

text: 1. Texten "S-småförpackning". 2. Texten "Stamutsäde" eller "Basutsäde". 3. Firmans namn eller firmamärke. 4. Referensnummer. 5. Kontrollmyndighet. 6. Månad och år för sista försäljning. 7. Art. 8. Sort. 9. Netto- eller bruttovikt. 10. Texten "Endast för uppförökning". 11. Texten "Endast för Sverige".

text: II) Certifikatutsäde och handelsutsäde av olje- och fiberväxter 1. Texten "S-småförpackning". 2. Texten "Certifikatutsäde" eller "Handelsutsäde". 3. Firmans namn eller firmamärke. 4. Referensnummer. 5. Kontrollmyndighet. 6. Månad och år för sista försäljning. 7. Art. 8. Sort. 9. Netto- eller bruttovikt. 10. Texten "Endast för Sverige".

text: III) Foderväxter i blandningar

text: 1. Texten "S-småförpackning". 2. Firmans namn eller firmamärke. 3. Referensnummer. 4. Kontrollmyndighet. 5. Månad och år för sista försäljning. 6. Texten "Utsädesblandning för ... (avsett ändamål)". 7. Netto- eller bruttovikt. 8. Blandningens arter/sorter och deras viktförhållanden. 9. Texten "Endast för Sverige". 10. För utsäde av grässorter vars odlingsvärde inte undersökts, texten "Ej avsett för produktion av foderväxter".

text: 3. Särskild märkning

text: Saknr U 40

text: Märkning av F-material, som skall användas för produktion av stamutsäde. Det officiella märket skall omfatta följande upplysningar: 1. Art. 2. Sort. 3. Texten "F-material". 4. Referensnummer. 5. Produktionsland.

text: 4. Utformning av officiellt märke respektive leverantörsmärke

text: a. Färg: Officiellt märke: F-material Vit Stamutsäde (klass A) Vit med violett diagonal rand Basutsäde (klass B) Vit Certifikatutsäde 1:a generation (klass C1) Blå Certifikatutsäde 2:a generation (klass C2) Röd Handelsutsäde Brun Art- eller sortblandningar Grön

text: Leverantörsmärke: EG-småförpackning Blå EG-småförpackning av typ A Grön EG-småförpackning av typ B 1) certifikatutsäde 1:a generation (klass C1) Blå 2) certifikatutsäde 2:a generation (klass C2) Röd 3) handelsutsäde Brun 4) blandningar Grön

text: Saknr U 40

text: S-småförpackning 1) stamutsäde Vit med violett diagonal rand 2) basutsäde Vit 3) certifikatutsäde 1:a generation (klass C1) Blå 4) certifikatutsäde 2:a generation (klass C2) Röd 5) handelsutsäde Brun 6) blandningar Grön

text: b. Storlek: Minsta storlek 110 x 67 mm. Undantag för småförpackningar där anpassning av storlek får ske.

text: Saknr U 40

text: Bilaga 5 OFFICIELLT DOKUMENT SOM KRÄVS VID INFÖRSEL AV ICKE SLUTLIGT CERTIFIERAT UTSÄDE (ENLIGT 29§)

text: Dokumentet skall innehålla följande upplysningar:

text: 1. Utställande myndighet. 2. Art, får anges med latinskt namn i förkortad form. 3. Sort. 4. Utsädesklass. 5. Referensnummer för moderparti samt i vilket land certifiering av sådant parti har skett. 6. Partiets eller odlingens referensnummer. 7. Areal för produktion av aktuellt parti. 8. Skördad mängd och antal förpackningar. 9. Godkänd fältbesiktning. 10. Resultat av ev. föranalyser.


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:1) om avgifter vid import av livsmedel m.m.

type: stycke

text: 1. Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ärenden som har väckts och i fråga om avgiftsskyldighet som har uppkommit under föreskrifternas giltighetstid. Detsamma gäller i fråga om befrielse från eller nedsättning eller återbetalning av avgift som hänför sig till den tiden.

text: ALF WALLIN

text: Göran Öster (Juridiska enheten)

type: foreskrift


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:19) om prisutjämning för industrins råvarukostnader m.m.

text: 1. Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ärenden som har väckts och i fråga om avgiftsskyldighet som har uppkommit under föreskrifternas giltighetstid. Detsamma gäller i fråga om befrielse från eller nedsättning eller återbetalning av avgift som hänför sig till den tiden. Ansökan om a. kompensation för utjämningsavgift för vara exporterad av annan än tillverkaren, b. exportbidrag för vara som exporterats, och c. utjämningsbidrag enligt 40 - 43 §§ avseeende varor som förbrukats vid tillverkningen, skall ha inkommit till Jordbruksverket senast inom tre månader från denna föreskrifts ikraftträdande.

text: SVANTE ENGLUND

text: Ingela Ekman (Prisutjämningsenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:130) om tullkompensation för vissa fettvaror till livsmedelsindustrin

text: 1. Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer. 2. Ansökan om tullkompensation skall ha inkommit till Jordbruksverket senast inom tre månader från denna föreskrifts ikraftträdande.

text: SVANTE ENGLUND

text: Ingela Ekman (Prisutjämningsenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av vissa föreskrifter om inoch utförsel av livsmedel

text: 1. verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1991:11

text: ) om införsel av livsmedel m.m., och 2. verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1991:12

text: ) om utförsel av livsmedel m.m.

text: 1. Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ärenden som har väckts under föreskrifternas giltighetstid.

text: SVANTE ENGLUND

text: Stig Wingård (Utvecklingsenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av vissa föreskrifter om införselavgift m.m. vid import av hästar

text: 1. verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1991:124

text: ) om befrielse från införselavgift vid import av ponnyhästar från Island under ett kalenderår, och 2. verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1991:135

text: ) om införselavgift m.m. för levande hästar.

text: SVANTE ENGLUND

text: Ann-Mari Sundsby (Utvecklingsenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:70) om avgift på havre och korn för human konsumtion

text: SVANTE ENGLUND

text: Bengt Johnsson (Vegetabilieenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:104) om avgift för foder som framställs i samband med att olja utvinns ur vegetabiliska råvaror

text: 1. Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ärenden som har väckts och i fråga om avgiftsskyldighet som har uppkommit under föreskrifternas giltighetstid.

text: SVANTE ENGLUND

text: Bengt Johnsson (Vegetabilieenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:7) om fettvaruavgift vid tillverkning inom landet av vegetabiliskt och animaliskt fett

text: SVANTE ENGLUND

text: Bengt Johnsson (Vegetabilieenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:71) om förmalningsavgift för vete, råg och rågvete

text: SVANTE ENGLUND

text: Bengt Johnsson (Vegetabilieenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:119) om återbetalning av förmalningsavgift för siktat mjöl av vete, råg och rågvete som används till foderblandningar

text: 1. Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ärenden som har väckts under föreskrifternas giltighetstid. Detsamma gäller i fråga om återbetalning av avgift som hänför sig till den tiden. 3. Ansökan om återbetalning av förmalningsavgift skall ha kommit in till Jordbruksverket senast den 15 februari 1995.

text: SVANTE ENGLUND

text: Bengt Johnsson (Vegetabilieenheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om certifiering m.m. av utsäde av köksväxter1

text: Grundläggande bestämmelser om certifiering m.m. av utsäde finns dels i

text: utsädeslagen (1976:298)

text: , dels i

text: utsädesförordningen (1993:1375)

type: paragraf

text: DEFINITIONER

type: rubrik

text: I dessa föreskrifter förstås med 1. Utsäde: frö för sådd av de i bilaga 1 nämnda arterna. 2. Bruksutsäde: utsäde som inte skall användas för vidare uppförökning. 3. Förädlarmaterial (F-material): utsäde av en förädlad sort, som används av förädlaren eller dennes representant för upprätthållande av sorten eller för framställning av stamutsäde eller basutsäde. 4. Stamutsäde (utsädesklass A): utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från F-material eller stamutsäde och som uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven samt är avsett för framställning av stamutsäde, basutsäde eller certifikatutsäde. 5. Basutsäde (utsädesklass B): utsäde som under ansvar av förädlaren eller dennes representant är framställt från stamutsäde och som uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven samt är avsett för framställning av certifikatutsäde. ------------------------ 1Senaste författningar i ämnet: Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1987:5

text: ) för utsädesodling av lantbruksväxter (utom potatis) och Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1989:26

text: ) om statsplombering av utsäde (utom potatis). 2Jfr EES-avtalet bilaga I avsnitt III och

text: rådets direktiv 70/458/EEG

text: (EGT nr L 225, 12.10.1970, s. 7) m.fl.

text: Saknr U 41 6. Certifikatutsäde (utsädesklass C): utsäde som är framställt från basutsäde, eller på förädlarens begäran från stamutsäde, och som uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven samt huvudsakligen är avsett för användning som bruksutsäde. 7. Standardutsäde: utsäde som är kontrollerat och som uppfyller de i bilaga 1, punkterna 2-4, angivna kraven samt är avsett för användning som bruksutsäde. 8. Småförpackningar: en förpackning av certifikatutsäde eller standardutsäde med en högsta nettovikt för: a) rosenböna, böna, brun böna, ärt och bondböna: 5 kg, b) lök, körvel, sparris, mangold, rödbeta, majrova, vattenmelon, jättepumpa, pumpa, squash, morot, rädisa, svartrot, spenat och vintersallat: 500 g, c) andra arter av köksväxter: 100 g. I de angivna nettovikterna inräknas inte eventuellt innehåll av pesticider i pulverform, pelleteringsmedel eller andra fasta tillsatser. 9. Provtagningssäsong: perioden från den 1 juli till och med den 30 juni. 10. Officiella åtgärder: åtgärder som vidtas av Utsädeskontrollen eller av ett organ som förklarats behörigt av Jordbruksverket.

text: GRUNDLÄGGANDE KRAV FÖR CERTIFIERING OCH FÖR KONTROLL AV STANDARDUTSÄDE

text: Provtagning och partistorlek

text: Provtagning av utsäde för certifiering respektive för kontroll av standardutsäde skall ske enligt de regler som fastställts av International Seed Testing Association (ISTA). Alla utsädespartier för certifiering skall vara officiellt provtagna. Detsamma gäller för kontroll av standardutsäde. Alla delar av ett parti skall vara åtkomliga för provtagning. Utsäde som skall betas skall kunna provtas även före betning. Ett utsädesparti skall vara enhetligt. Partistorleken för utsäde av ärt, brun böna och bondböna får vara högst 25 ton, för utsäde av vattenmelon, jättepumpa, pumpa, rosenböna och sparris högst 20 ton och för utsäde av övriga arter högst 10 ton. Partiets vikt får dock överstiga angiven viktgräns med högst 5 procent.

text: Saknr U 41

text: Fältbesiktning och sortkontroll

text: Utsäde för certifiering skall komma från fältbesiktigad och godkänd utsädesodling. För att godkännas skall utsädesodlingen uppfylla angivna krav för utsädesodling enligt bilaga 2, och i bilaga 1 angivna krav på sortkvalitet. Utöver vad som anges i bilaga 2 krävs för godkännande att odlingen vid slutlig fältbesiktning befunnits vara fri från flyghavre.

text: Anmälan av utsädesodling till fältbesiktning skall ske skriftligen till Utsädeskontrollen. För fleråriga utsädesodlingar skall anmälan ske varje år. Utsädeskontrollen skall under vegetationsperioden svara för besiktning och kontroll av anmäld areal enligt vad som anges i bilaga 2 samt fastställa fältavsnittens storlek, antal och fördelning på fält som skall besiktigas. Besiktning av odling avsedd för produktion av bruksutsäde får utföras av person som av Utsädeskontrollen auktoriserats för detta ändamål. Areal som besiktigats av sådan besiktningsman skall genom stickprov efterkontrolleras av Utsädeskontrollen, enligt vad som anges i bilaga 2. Utsädeskontrollen skall kontrollodla partier som certifieras i klasserna A, B samt i klass C. Utsädeskontrollen skall i anslutning till kontrollodlingen bedöma om den skall kombineras med laboratorieanalys. Utsädeskontrollen eller auktoriserad besiktningsman äger tillträde till odling som anmälts och utför besiktning i för grödan lämpligt utvecklingsstadium. Utsädeskontrollen skall skriftligen underrätta uppdragsgivaren om resultatet av kontrollodling respektive fältbesiktning.

text: Frövarukvalitet

text: Frövarukvaliteten skall undersökas enligt ISTA:s regler, med de avvikande bestämmelser rörande minsta provvikt för undersökning av inblandning av antal frön av andra arter som framgår av dessa föreskrifter.

text: Utsäde får godkännas om det vid undersökning av officiellt uttagna prov uppfyller kvalitetskraven i bilaga 1. För utsläppande på marknaden i Sverige skall utsäde som producerats i Sverige dock uppfylla de tilläggskrav som anges i bilaga 1 för sådant utsäde. Parti får inte godkännas om utsädet enligt Utsädeskontrollens bedömning är otillfredsställande rensat eller inte antas tåla lagring utan att grobarheten försämras.

text: Saknr U 41

text: Kontrollerat standardutsäde

text: Utsäde som är tillräckligt sortäkta och sortrent får, med undantag av industricikoria (Cichorium intybus L. [partim]), utan certifiering och utan föregående sortkontroll godkännas för utsläppande på marknaden som kontrollerat standardutsäde, om det uppfyller kvalitetskraven i bilaga 1, punkterna 2-4. Utsädeskontrollen utför stickprovsvis efterkontroll av sortäkthet och sortrenhet.

text: Kemiskt behandlat utsäde

text: Kemiskt behandlat (betat) utsäde får endast certifieras om medlet är jämnt fördelat på frövaran.

text: Bestämmelser om emballage och märkning av betat utsäde finns i Statens jordbruksverks författningssamling. För transport av farligt gods finns särskilda bestämmelser.

text: Utlämnande av utsäde

text: Certifierat parti och parti av standardutsäde skall finnas tillgängligt på platsen för provtagningen till dess att undersökningen av kvaliteten visar att kraven, med undantag för efterkontrollen av sortäkthet och sortrenhet, enligt bilaga 1 är uppfyllda. Utan hinder av bestämmelsen i första stycket får Utsädeskontrollen medge att utsäde för utförsel till land inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet lämnas ut innan resultatet av kvalitetsundersökning föreligger, under förutsättning att utlämnandet endast gäller första handelsledet.

text: Undantag från krav på grobarhet

text: Utan hinder av bestämmelserna i 7 § kan Utsädeskontrollen godkänna för certifiering partier av stamutsäde och basutsäde, som inte uppfyller de i bilaga 1 angivna kraven avseende grobarhet. Sådant godkännande kan meddelas under förutsättning att konstaterad grobarhet uppges vid utsläppandet på marknaden och att utsädet skall användas för fortsatt uppförökning.

text: Saknr U 41

text: MÄRKNING OCH FÖRSEGLING

text: Vid utsläppande på marknaden skall varje förpackning, med undantag för småförpackning, vara försedd med ett officiellt märke med utformning och innehåll som uppfyller kraven i bilaga 3. Märkningen skall utföras under Utsädeskontrollens kontroll och utgör ett bevis på att utsädet är certifierat. Officiellt märke skall vara av självhäftande material, påsytt på förpackning och av rivbeständigt material eller fäst under plomb.

text: Förpackningar med stamutsäde och basutsäde som godkänts enligt 12 § skall, utöver kraven i bilaga 3, genom säljarens eller leverantörens försorg vara försedda med ett leverantörsmärke på vilket grobarheten anges. Dessutom skall på det officiella märket anges att partiets grobarhet inte uppfyller kraven enligt bilaga 1.

text: På förpackningar med utsäde som skall föras ut till ett land inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, skall uppgifter enligt bilaga 3 även vara angivna på ett officiellt EG-språk, kompletterat med uppgift om betning då utsädet är betat.

text: Vid certifiering skall varje förpackning förseglas under Utsädeskontrollens kontroll i samband med provtagning och märkning. Förseglingen skall vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet.

text: Särskilda bestämmelser för standardutsäde

text: Standardutsäde får släppas ut på marknaden i förpackningar som är märkta enligt märkningskraven i bilaga 3, punkterna 3 respektive 4 (småförpackningar). Märkning och försegling får utföras av den som anmält sin verksamhet enligt

text: 15 § utsädesförordningen

text: . Försegling skall vara utförd på sådant sätt att den förstörs vid öppnandet.

text: Annullering

text: Visar resultatet av undersökningen av frövarukvaliteten att utsädet inte uppfyller kraven enligt bilaga 1, skall märkena under Utsädeskontrollens kontroll makuleras.

text: Saknr U 41

text: Certifieringens varaktighet

text: Ett utsädesparti får släppas ut på marknaden under en period av ett år efter den månad då förseglingen ägt rum. Förlängt godkännande av certifierat utsäde eller standardutsäde kan medges, om partiet efter provtagning och kontroll av Utsädeskontrollen visar sig fortfarande uppfylla grobarhetskravet. Om förlängning medges, skall Utsädeskontrollen utföra nödvändig tilläggsmärkning.

text: SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR SMÅFÖRPACKNINGAR

text: Partier som godkänts för certifiering som certifikatutsäde eller godkänts som kontrollerat standardutsäde får släppas ut på marknaden i småförpackningar utan att dessa behöver vara officiellt märkta och förseglade om de uppfyller märknings- och förseglingskraven i 21 §.

text: Småförpackningar skall vara märkta med ett leverantörsmärke eller med en tryckt eller påstämplad text utvändigt på förpackningen, som uppfyller märkningskraven i bilaga 3, punkterna 2 (certifikatutsäde) respektive 4 (standardutsäde). Om förpackningen är genomskinlig kan märket anbringas inuti förpackningen. Småförpackningar skall vara förseglade av den som förpackar partiet på ett sådant sätt att förseglingen förstörs vid öppnandet. Återförsegling av småförpackningar av certifikatutsäde får endast äga rum under det certifierande organets kontroll.

text: Småförpackningar får släppas ut på marknaden till och med september månad andra säsongen efter den provtagningssäsong då partiet godkänts.

text: Förlängt godkännande av certifierat utsäde i restpartier av småförpackningar efter den i 22 § nämnda perioden kan medges av Utsädeskontrollen om ett antal officiellt uttagna prov, ur förpackningar som är representativa för restpartiet, fortfarande uppfyller kravet på grobarhet. Om förlängning medges skall utsädesföretaget göra en tilläggsmärkning som anger det nya sista datumet för utsläppande på marknaden. Sista datumet för utsläppande på marknaden kan förlängas högst ett år.

text: Utsädeskontrollen skall kontrollera att kvalitetskrav på utsäde i småförpackningar samt krav om märkning och försegling av dessa upprätthålls.

text: Saknr U 41 Om kontrollen visar att utsäde inte uppfyller kvalitetskraven enligt bilaga 1 eller märkningsbestämmelserna enligt bilaga 3, skall detta kungöras i Utsädeskontrollens årliga meddelande. Meddelandet skall förutom analysresultatet även innehålla uppgift om referensnummer, art och sort samt förpackarens namn och adress.

text: INFÖRSEL AV UTSÄDE

text: Införsel av utsädesparti, inklusive småförpackningar, skall skriftligen anmälas till Utsädeskontrollen. Utsäde vars vikt inte överstiger den vikt som anges i 2 § 8 behöver dock inte anmälas, om utsädet skall användas för egen sådd. Anmälan skall innehålla uppgift om 1. exportland, 2. art, 3. sort, 4. kvantitet, 5. referensnummer, och 6. certifieringsklass eller för det fall det är fråga om standardutsäde, uppgift härom. Är standardutsäde inte märkt enligt EG:s regler, skall detta anges i stället för referensnummer.

text: Utsäde får föras in för att kontrolleras som standardutsäde, om sorten är intagen i den svenska sortlistan, i Europeiska gemenskapens gemensamma sortlista för arter av köksväxter eller i en nationell sortlista från något annat land inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

text: Utsäde får föras in som icke slutligt certifierat utsäde för att certifieras som certifikatutsäde om 1. sorten är intagen i en sortlista inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 2. partiet åtföljs av ett officiellt dokument vari intygas att det är odlat på ett fält som vid fältbesiktning har befunnits fritt från flyghavre, 3. utsädet härstammar från basutsäde eller certifikatutsäde av första generationen, och 4. moderpartiet är sortkontrollerat av en myndighet i ett annat land inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller av en myndighet i ett land som med avseende på certifieringen har godkänts av den Europeiska gemenskapen som tredje land. Utsädet skall åtföljas av ett officiellt dokument enligt bilaga 4.

text: Införsel av ett certifierat utsädesparti av en sort som inte är intagen i en sortlista inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får ske om partiet

text: Saknr U 41 1. förs in för uppförökning och hela skörden därefter förs ut ur landet, 2. förs in för rensning och färdigbearbetning och därefter förs ut ur landet, 3. är odlat som F-material under förädlarens kontroll och förs in för vidare uppförökning under förädlarrepresentants ansvar, eller 4. förs in för försöksmässig provning, vetenskapligt ändamål eller urvalsarbete i partier med en högsta nettovikt om: a) för rosenböna, böna, brun böna, ärt och bondböna: 50 kg, b) för lök, mangold, rödbeta, majrova, vattenmelon, pumpa, squash, morot, rädisa, svartrot, spenat och vintersallat: 5 kg, c) för andra arter: 1 kg.

text: UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA

text: Om det föreligger särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från föreskrifterna i denna författning.

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 mars 1994. För certifiering och märkning före den 1 juli 1994 av under 1993 eller tidigare producerat utsäde som är avsett för utsläppande på marknaden i Sverige gäller dock Lantbruksstyrelsens föreskrifter (

text: LSFS 1989:26

text: ) om statsplombering av utsäde (utom potatis) i tillämpliga delar . Därjämte får utsäde av köksväxter fram till den 1 juli 1994 märkas med kvalitetsdeklaration enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:100

text: ) om kvalitetsdeklaration vid överlämnande av vissa utsädesvaror4 och, om sådan märkning skett, utan certifiering eller kontroll som standardutsäde släppas ut på marknaden i Sverige fram till den 1 september 1995. ------------------------ 3Föreskrifterna upphör att gälla vid ikraftträdandet av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:22

text: ) om certifiering m.m. av utsäde av stråsäd. 4Genom verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:21

text: ) om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:100

text: ) om kvalitetsdeklaration vid överlämnande av vissa utsädesvaror, upphör 3-5 §§ samt rubriken närmast före 3 § i föreskrifterna att gälla den 1 mars 1994. Därutöver får följande tillämpas för utsläppande på marknaden i Sverige.

text: Utsäde statsplomberat i klass C med högre generationstal än andra generationen efter basutsäde, i klass D, E eller U får fram till den 30 juni

text: Saknr U 41 1995 ommärkas till klass C utan generationstal, om kravet i 19 § andra stycket är uppfyllt.

text: SVANTE ENGLUND

text: Eva Dahlberg (Växtodlingsenheten)

text: Saknr U 41

text: Bilaga 1 KVALITETSKRAV FÖR KÖKSVÄXTUTSÄDE

text: Utsädet skall uppfylla följande krav:

text: 1. Utsädet skall ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet.

text: 2. Utsädet får ej innehålla frön av flyghavre eller snärja.

text: 3. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet skall hållas på lägsta möjliga nivå.

text: 4. Utsädet skall i övrigt uppfylla följande krav beträffande renhet, inblandning av andra arter och grobarhet, i samtliga klasser:

text: Rent Frön av Gro- Minsta prov- Art frö, andra barhet mängd (gram) vikt-%, arter, %, lägst för bestämning lägst högsta av frön av andra vikt-% arter a) Allium cepa L. Lök 97 0,5 70 25 Allium porrum L. Purjolök 97 0,5 65 20 Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm. Körvel 96 1 70 20 Apium graveolens L. Selleri 97 1 70 5 Asparagus officinalis L. Sparris 96 0,5 70 100 Beta vulgaris L. var. vulgaris Mangold 97 0,5 50 b) 100 Beta vulgaris L. var. conditiva Alef. Rödbeta 97 0,5 70 b) 100 Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. gongylodes Kålrabbi 97 1 75 25 Brassica oleracea L. convar. acephala (DC.) Alef. var. sabellica L. Grönkål 97 1 75 25 Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef. var. botrytis L. Blomkål 97 1 70 25 Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef. var. cymosa Duch. Broccoli 97 1 75 25 Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. alba DC. Vitkål 97 1 75 25 Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. conica DC. Spetskål 97 1 75 25 Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. rubra DC. Rödkål 97 1 75 25 Brassica oleracea L. convar. capitata (L.) Alef. var. sabauda L. Savoykål 97 1 75 25 Brassica oleracea L. convar. oleracea var. gemmifera DC. Brysselkål 97 1 75 25 Brassica pekinensis (Lour.) Rupr. Kinesisk kål 97 1 75 20 Brassica rapa L. var. rapa Majrova 97 1 80 20 Capsicum annuum L. Paprika m.fl. 97 0,5 65 40 Cichorium endivia L. Endive 95 1 65 15 Cichorium intybus L. (partim) Cikoria 95 1,5 65 15 Cichorium intybus L. (partim) Industricikoria 97 1 80 50

text: Saknr U 41

text: Rent Frön av Gro- Minsta prov- Art frö, andra barhet mängd (gram) vikt-%, arter, %, för bestämning lägst högsta lägst av frön av andra vikt-% arter a) Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai Vattenmelon 98 0,1 75 250 Cucumis melo L. Melon 98 0,1 75 100 Cucumis sativus L. Gurka 98 0,1 80 25 Cucurbita maxima Duchesne Jättepumpa 98 0,1 80 250 Cucurbita pepo L. Pumpa, squash 98 0,1 75 150 Cynara cardunculus L. Kardon 98 0,5 65 50 Daucus carota L. Morot 95 1 65 10 Foeniculum vulgare Miller Fänkål 96 1 70 25 Lactuca sativa L. Sallat 95 0,5 75 10 Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. Tomat 97 0,5 75 20 Petroselinum crispum (Miller) Nyman ex A.W. Hill Persilja 97 1 65 10 Phaseolus coccineus L. Rosenböna 98 0,1 80 1000 Phaseolus vulgaris L. Böna, Brun böna 98 0,1 75 700 Pisum sativum L. (partim) Ärt 98 0,1 80 500 Raphanus sativus L. Rädisa 97 1 70 50 Scorzonera hispanica L. Svartrot 95 1 70 30 Solanum melongena L. Äggplanta 96 0,5 65 20 Spinacia oleracea L. Spenat 97 1 75 75 Valerianella locusta (L.) Laterr. Vintersallat 95 1 65 20 Vicia faba L. (partim) Bondböna 98 0,1 80 1000

text: Anmärkningar:

text: a) För F-1 hybridsorter av ovan nämnda arter får lägsta provvikt minskas till en fjärdedel av den angivna vikten. Provet måste dock ha en vikt av minst 5 gram och bestå av minst 400 frön. b) Gäller frögyttringar i tillämpliga fall.

text: Saknr U 41 5. Utsäde av ärtväxter får inte innehålla levande insekter av följande arter: Bönbagge (Acanthoscelides obtectus Sag.) Fröbagge av arten Bruchus affinis Froel. (som saknar svenskt namn) Vialsmyg (Bruchus atomarius L.) Ärtsmyg (Bruchus pisorum L.) Bönsmyg (Bruchus rufimanus Boh.)

text: 6. Utsäde får inte innehålla levande kvalster (Acarina).

text: Följande tilläggskrav skall uppfyllas för certifiering för utsläppande på marknaden i Sverige:

text: 1. Vattenhalten för brun böna får vara högst 18,0%.

text: Saknr U 41

text: Bilaga 2 KRAV PÅ UTSÄDESODLING FÖR CERTIFIERING AV SKÖRDEN OCH PÅ FÄLTBESIKTNING

text: Utsädesodling:

text: 1. Grödan skall ha godtagbar sortäkthet och sortrenhet. 2. Fältet skall vara i sådant skick och grödan i ett sådant utvecklingsstadium att fullgod kontroll av sortäkthet, sortrenhet och sundhet är möjlig. 3. Minsta avstånd från angränsande grödor som kan leda till oönskad pollinering skall vara följande: A. Beta vulgaris 1. Från pollenkällor av familjen Beta som inte tas upp nedan: 1 000 m. 2. Från pollenkällor av sorter av samma underart som tillhör en annan sortgrupp: a) för basutsäde 1 000 m b) för certifikatutsäde 600 m 3. För pollenkällor av sorter av samma underart som tillhör samma sortgrupp: a) för basutsäde 600 m b) för certifikatutsäde 300 m

text: De sortgrupper som avses i 2 och 3 skall bestämmas enligt följande: I) Beta vulgaris L. var. vulgaris (mangold eller bladbeta) och Beta vulgaris L. var. conditiva Alef. (rödbeta): om grödan är av en sort som är genetiskt monogerm skall multigerma sorter anses tillhöra en annan grupp.

text: II) Beta vulgaris L. var. vulgaris (mangold eller bladbeta): med beaktande av punkt I skall sorterna delas in i fem grupper med avseende på yttre egenskaper enligt följande:

text: Grupp Egenskaper

text: 1 Vitt bladskaft och ljusgrön bladskiva utan antocyanfärgning 2 Vitt bladskaft och mellan- eller mörkgrön bladskiva utan antocyanfärgning 3 Grönt bladskaft och mellan- eller mörkgrön bladskiva utan antocyanfärgning 4 Skärt bladskaft och mellan- eller mörkgrön bladskiva 5 Rött bladskaft och antocyanfärgad bladskiva

text: Saknr U 41 III) Beta vulgaris L. var. conditiva Alef. (rödbeta): med beaktande av punkt I skall sorterna delas in i sex grupper med avseende på yttre egenskaper enligt följande:

text: Grupp Egenskaper

text: 1 Rotknölens tvärsnitt smalt ellipsformat eller ellipsformat och rotköttet rött eller mörklila 2 Rotknölen cirkelformad eller brett ellipsformad och rotköttet vitt 3 Rotknölen cirkelformad eller brett ellipsformad och rotköttet gult 4 Rotknölen cirkelformad eller brett ellipsformad och rotköttet rött eller mörklila 5 Rotknölens form smal och avlång och rotköttet rött eller mörklila 6 Rotknölens form smal och triangulär med spetsen nedåt och rotköttet rött eller mörklila B. Brassica-arter 1. Från främmande pollenkällor som lätt kan förorsaka betydande försämring hos sorter av Brassica-arter: a) för basutsäde 1 000 m b) för certifikatutsäde 600 m 2. Från andra främmande pollenkällor som lätt kan ge upphov till korsningar i sorter av Brassica-arter: a) för basutsäde 500 m b) för certifikatutsäde 300 m C. Industricikoria (Cichorium intybus L. [partim]) 1. Från andra arter av samma familj eller underarter: 1 000 m 2. Från en annan sort av industricikoria: a) för basutsäde 600 m b) för certifikatutsäde 300 m D. Andra arter 1. Från främmande pollenkällor som lätt kan förorsaka betydande försämring hos sorter av andra arter: a) för basutsäde 500 m b) för certifikatutsäde 300 m 2. Från andra främmande pollenkällor som lätt kan ge upphov till korsningar i sorter av andra arter: a) för basutsäde 300 m b) för certifikatutsäde 100 m

text: Ovanstående avstånd kan reduceras om det vid fältbesiktning bedöms finnas tillräckligt skydd i form av naturliga korsningsbarriärer.

text: Saknr U 41 5. Sjukdomar och skadliga organismer som försämrar utsädets användbarhet skall hållas på lägsta möjliga nivå.

text: Fältbesiktning och kontroll:

text: För basutsäde och certifikatutsäde skall minst en fältbesiktning utföras. Om fältbesiktning av certifikatutsäde utförts av besiktningsman som avses i 5 §, skall besiktningen kontrolleras av Utsädeskontrollen genom stickprovskontroller som omfattar minst 20% av grödan av varje art.

text: Saknr U 41

text: Bilaga 3 MÄRKNINGSKRAV

text: 1. Märkning av partier och förpackningar, utom småförpackningar

text: a. Obligatorisk information på officiellt märke, avseende stam-, basoch certifikatutsäde av samtliga arter: 1. Texten "EG:s regler". 2. Certifieringsorgan och land. 3. Månad och år för officiell försegling. 4. Partiets referensnummer. 5. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 6. Sort. 7. Utsädesklass. 8. Produktionsland. 9. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar. 10. Om utsädet varit föremål för pelletering eller annan specialbehandling skall detta anges. 11. För sorter som är hybrider eller inavelslinjer: a) För basutsäde, om hybriden eller inavelslinjen som utsädet tillhör har godkänts officiellt: Namnet på den komponent, under vilket den har godkänts officiellt, och texten "komponent" i fråga om hybrider eller inavelslinjer som uteslutande är avsedda som komponenter för slutliga sorter. b) För basutsäde i övriga fall: Namnet på den komponent som basutsädet tillhör (kan anges med kodbeteckning), åtföljt av ett omnämnande av den slutliga sorten och texten "komponent". c) För certifikatutsäde: Namnet på den sort som utsädet tillhör, åtföljt av texten "hybrid".

text: 2. Märkning av småförpackningar med certifikatutsäde (Leverantörsmärke eller tryckt text på förpackningen)

text: 1. Texten "EG:s regler". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Senaste undersökning av grobarhet (månad och år). 4. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 5. Sort. 6. Texten "Certifikatutsäde". 7. Partiets referensnummer.

text: Saknr U 41 8. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar (gäller ej förpackningar med vikt under 500 g). 9. Om utsädet varit föremål för pelletering eller annan specialbehandling skall detta anges.

text: 3. Märkning av partier med standardutsäde (Leverantörsmärke eller tryckt text på förpackningen)

text: 1. Texten "EG:s regler". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Senaste undersökning av grobarhet (månad och år). 4. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 5. Sort. 6. Texten "Standardutsäde". 7. Firmans referensnummer. 8. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar. 9. Om utsädet varit föremål för pelletering eller annan specialbehandling skall detta anges.

text: 4. Märkning av småförpackningar med standardutsäde (Tryckt eller stämplad text på förpackning)

text: 1. Texten "EG:s regler". 2. Namn och adress eller firmamärke för den som är ansvarig för märkningen. 3. Månad och år för sista försäljning. 4. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 5. Sort. 6. Texten "Standardutsäde" eller "st". 7. Firmans referensnummer. 8. Netto- eller bruttovikt alternativt antal frön eller frögyttringar (gäller ej förpackningar med vikt under 500 g). 9. Om utsädet varit föremål för pelletering eller annan specialbehandling skall detta anges.

text: Saknr U 41

text: 5. Särskild märkning

text: Märkning av F-material, som skall användas för produktion av stamutsäde eller basutsäde. Det officiella märket skall omfatta följande upplysningar: 1. Artnamn på svenska och latin, det senare får anges i förkortad form. 2. Sort. 3. Texten "F-material". 4. Referensnummer. 5. Produktionsland. 6. Om utsädet varit föremål för pelletering eller annan specialbehandling skall detta anges.

text: 6. Utformning av officiellt märke respektive leverantörsmärke

text: a. Färg: Officiellt märke: F-material Vit Stamutsäde (klass A) Vit med violett diagonal rand Basutsäde (klass B) Vit Certifikatutsäde (klass C) Blå Standardutsäde Mörkt gul

text: Leverantörsmärke för småförpackningar och standardutsäde: Certifikatutsäde Blå Standardutsäde Mörkt gul

text: Saknr U 41

text: Bilaga 4 OFFICIELLT DOKUMENT SOM KRÄVS VID INFÖRSEL AV ICKE SLUTLIGT CERTIFIERAT UTSÄDE (ENLIGT 27§)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:90) om insamling av prisuppgifter inom livsmedelsområdet

text: 1. Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om insamling av prisuppgifter som avser tid under föreskrifternas giltighetstid.

text: SVANTE ENGLUND

text: Börje Karlsson (Animalieenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:14) om exportbidrag för kött

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 1995. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ärenden som har väckts under föreskrifternas giltighetstid.

text: SVANTE ENGLUND

text: Agneta Nordström (Animalieenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:15) om återbetalning av införselavgift för nöt- och griskött m.m.

text: 1. Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ärenden som har väckts under föreskrifternas giltighetstid. Detsamma gäller i fråga om återbetalning av avgift som hänför sig till den tiden.

text: MATS PERSSON

text: Agneta Nordström (Animalieenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:17) om rabattering av stärkelse för tekniskt ändamål m.m.

text: 1. Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ärenden som har väckts under föreskrifternas giltighetstid. Detsamma gäller i fråga om befrielse från avgift som hänför sig till den tiden.

text: SVANTE ENGLUND

text: Bengt Johnsson (Vegetabilieenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1992:80) om förenklat utjämningssystem för mjölk och mjölkprodukter m.m.

text: 1. Denna författning träder i kraft den 1 januari 1995. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ärenden som har väckts och i fråga om avgiftsskyldighet som har uppkommit under föreskrifternas giltighetstid. Detsamma gäller i fråga om befrielse från eller nedsättning eller återbetalning av avgift som hänför sig till den tiden.

text: SVANTE ENGLUND

text: Börje Karlsson (Animalieenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:96) om nedsättning av införselavgift av vissa ostsorter m.m.

text: 1. Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ärenden som har väckts under föreskrifternas giltighetstid. Detsamma gäller i fråga om nedsättning av avgift som hänför sig till den tiden.

text: SVANTE ENGLUND

text: Börje Karlsson (Animalieenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:23) om inlösen av spannmål m.m. för budgetåren 1991/92 - 1994/95

text: Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer.

text: ALF WALLIN

text: Hans G Öhgren (Vegetabilieenheten)


title: Föreskrifter om upphävande av vissa föreskrifter om bidrag till export av förädlade livsmedel och trädgårdsprodukter

text: 1. verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1993:87

text: ) om särskilt bidrag vid export av förädlade livsmedel, och 2. verkets föreskrifter (

text: SJVFS 1994:124

text: ) om särskilt bidrag vid export av färska eller förädlade trädgårdsprodukter av svenskt ursprung.

text: 1. Denna författning träder i kraft den dag Jordbruksverket bestämmer. 2. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ärenden som har väckts under föreskrifternas giltighetstid.

text: ALF WALLIN

text: Göran Öster (Juridiska enheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om ikraftträdande av vissa föreskrifter med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen (EU)

text: Följande föreskrifter skall träda i kraft den 1 januari 1995:

text: SJVFS 1994:190

text: ) om märkning och registrering av djur, 2. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:205

text: ) om pris rapportering av nötkött, 3. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:206

text: ) om interventionsuppköp av nötkött, 4. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:207

text: ) om stöd till privat lagring av får- och getkött, 5. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:208

text: ) om stöd för koncentrerat smör (smörolja) avsett för direkt konsumtion, 6. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:209

text: ) om stöd till användning av smör, koncentrerat smör (smörolja) och grädde vid framställning av konditorivaror, glass och andra livsmedel, 7. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:210

text: ) om stöd för användning av skummjölk och skummjölkspulver som bearbetats till foderblandningar och denaturering av skummjölkspulver avsett som kalvfoder, 8. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:211

text: ) om stöd för torkat foder, 9. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:212

text: ) om konsumtionsstöd för olivolja, 10. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:213

text: ) om lagerersättning och lageravgift för socker, 11. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:214

text: ) om produktionsbidrag för socker som används i den kemiska industrin,

text: 12. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:215

text: ) om produktionsbidrag vid teknisk användning av spannmål och ris, 13. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:216

text: ) om pris rapportering av smör, 14. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:217

text: ) om pris rapportering av griskött, 15. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:218

text: ) om pris rapportering lammkött, 16. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:219

text: ) om pris rapportering av fågelkött och ägg, 17. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:220

text: ) om införsel av färskt kött och köttprodukter, 18. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:221

text: ) om införsel av tamdjur av nötkreatur och svin, 19. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:222

text: ) om införsel av embryon och sperma från nötkreatur samt sperma från tamsvin, 20. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:223

text: ) om införsel av fjäderfä och kläckägg, 21. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:224

text: ) om införsel av får och getter, 22. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:225

text: ) om införsel av hästdjur, 23 Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:226

text: ) om veterinär gränskontroll m.m., 24. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:227

text: ) om veterinära kontroller m.m. vid handel med länder som ingår i Europeiska unionen (EU), 25. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:229

text: ) om interventionsuppköp av smör, 26. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:230

text: ) om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:1

text: ) om avgifter vid import av livsmedel m.m., 27. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:231

text: SJVFS 1991:19

text: ) om prisutjämning för industrins råvarukostnader m.m., 28. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:232

text: SJVFS 1991:130

text: ) om tullkompensation för vissa fettvaror till livsmedelsindustrin, 29. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:233

text: ) om upphävande av vissa föreskrifter om in- och utförsel av livsmedel, 30. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:234

text: ) om upphävande av vissa föreskrifter om införselavgift m.m. vid import av hästar,

text: 31. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:235

text: SJVFS 1991:70

text: ) om avgift på havre och korn för human konsumtion, 32. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:236

text: SJVFS 1991:104

text: ) om avgift för foder som framställs i samband med att olja utvinns ur vegetabiliska råvaror, 33. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:237

text: ) om upphävande av Statens jordbruskverks föreskrifter (

text: SJVFS 1991:7

text: ) om fettvaruavgift vid tillverkning inom landet av vegetabiliskt och animaliskt fett, 34. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:238

text: SJVFS 1991:71

text: ) om förmalningsavgift för vete, råg och rågvete, 35. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:239

text: SJVFS 1991:119

text: ) om återbetalning av förmalningsavgift för siktat mjöl av vete, råg och rågvete som används till foderblandningar, 36. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:240

text: SJVFS 1991:90

text: ) om insamling av prisuppgifter inom livsmedelsområdet, 37. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:242

text: SJVFS 1991:15

text: ) om återbetalning av införselavgift för nöt- och griskött m.m., 38. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:243

text: ) om kontroll av färska frukter och grönsaker, 39. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:245

text: ) om införsel och utförsel av växter m.m., 40. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:246

text: SJVFS 1991:17

text: ) om rabattering av stärkelse för tekniskt ändamål m.m., 41. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:248

text: SJVFS 1991:96

text: ) om nedsättning av införselavgift av vissa ostsorter m.m., 42. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:249

text: ) om systemet med säkerheter för jordbruksprodukter, 43. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:250

text: ) om systemet med import- och exportlicenser och förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter, 44. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:251

text: ) om gränskontrollveterinärer samt om införselorter m.m., 45. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:252

text: ) om systemet med exportbidrag för jordbruksprodukter, 46. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:253

text: SJVFS 1991:23

text: ) om inlösen av spannmål m.m. för budgetåren 1991/92 - 1994/95,

text: 47. Föreskrifter (

text: SJVFS 1994:254

text: ) om upphävande av vissa föreskrifter om bidrag till export av förädlade livsmedel och trädgårdsprodukter, 48. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:257

text: ) om stöd för mjölk och vissa mjölkprodukter till skolelever, 49. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:258

text: ) om interventionsuppköp av spannmål, 50. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:259

text: ) om avgift vid införsel av aluminiumburkar, 51. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:260

text: ) om trädgårdsväxter, 52. Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1994:261

text: ) om växtskyddsavgifter m.m.

text: Denna författning träder i kraft den 1 januari 1995.

text: ALF WALLIN

text: Lena Almblad (Juridiska enheten)


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om upphävande av Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1991:106) om berberis

text: Denna författning träder i kraft den 28 april 1994.

text: SVANTE ENGLUND

text: Göran Kroeker (Växtinspektionsenheten)