title: Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om integrerat växtskydd

text: Dessa föreskrifter ska tillämpas vid all yrkesmässig användning av växtskyddsmedel.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser finns i 

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009

text: om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av

text: rådets direktiv 79/117/EEG

text: och

text: miljöbalken

text: (1998: 808) samt  förordningen (

text: ) om bekämpningsmedel.

text: Definitioner

text: De termer som används i förordningen

text: (EG) nr 1107/2009

text: miljöbalken (1998:808)

text: samt förordningen (

text: ) om bekämpningsmedel har samma betydelse i dessa föreskrifter. I dessa föreskrifter och allmänna råd betyder

text: bekämpningströskel: riktvärde för vid vilken angreppsnivå en bekämpning bedöms vara lönsam. Riktvärdet kan till exempel anges som ett visst antal skadegörare

text: Jfr

text: Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009

text: om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71-86, Celex 32009L0128).

text: rådets direktiv 79/117/EEG

text: och

text: (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1, Celex 32009R1107).

text: per planta, strå eller blad, som en skadenivå eller placering av angreppet på plantan, dosnyckel: hjälpmedel för att anpassa doseringen av ogräsmedel. Den visar hur olika faktorer, till exempel jordart och ogräsmängd, påverkar den dos av växtskyddsmedel som behöver användas, falsk såbädd: teknik för ogräsbekämpning då man lockar ogräsfröna att gro innan den riktiga sådden, föryngringsmetod: metod för att trygga återväxten av skog av tillfredsställande täthet och karaktär, icke-kemiska metoder: fysikaliska, mekaniska, termiska eller biologiska metoder för bekämpning av skadegörare och ogräs eller metoder som används i förebyggande syfte och som är alternativ till användning av kemiska växtskyddsmedel, insådd: sådd i en befintlig gröda av ytterligare en gröda som förväntas skördas vid ett senare tillfälle än den befintliga, metodutvärdering: regelbundna vetenskapliga test och stickprovsinventeringar för att utvärdera doser, applicerings-teknik m.m. av växtskyddsmedel inom skogs-bruket, målspecifikt växtskyddsmedel med en verkan som är specifik växtskyddsmedel: mot de växtskyddsproblem som avses, professionell rådgivare: en person som skaffat sig utbildningsbevis för användning av växtskyddsmedel eller motsvarande kunskap och som ger råd om växtskydd och säker användning av växtskyddsmedel, inom ramen för sin yrkesverksamhet eller en kommersiell tjänst. Det innefattar privata och allmänna rådgivningsföretag, handelsagenter och i förkommande fall livsmedelsproducenter och detaljhandlare, prognosmodell: beräkningsmodell där olika faktorer, som exempelvis väder och uppgifter om gröda och skadegörare, vägs samman i syfte att förutse om och när skadegöraren kommer att orsaka skada. Kan också innehålla råd om bekämpningsåtgärd, riskvärdering: variant av prognosmodell, skadegörare: svamp, insekt, virus eller annan organism som orsakar kvalitets eller kvantitetsförluster på den odlade grödan, strategier mot dels de tvingande anvisningarna i preparatets bekämpningsmedelsresistens: bruksanvisning, där det anges om preparatet medför en risk för resistensbildning, dels sådana rekommendationer som rådgivningsorganisationer tar fram och som beskriver en strategi för hur resistensutveckling hos skadegörare och ogräs mot

text: bekämpningsmedel undviks, termisk behandling av utsäde: behandling av utsäde med värme för att förhindra spridning av sjukdomar, växtföljd: den ordning i vilken olika sorters grödor följer på varandra under en tidsperiod på samma odlingsplats, växtskyddsåtgärd: de åtgärder som vidtas i syfte att skydda växter mot skadegörare eller förhindra angrepp av sådana, påverka växternas livsprocesser, bevara växters hållbarhet eller förstöra oönskade växter eller växtdelar, samt yrkesmässig användning: användning av växtskyddsmedel av en person i dennes yrkesmässiga roll som sprutförare eller annan operatör, tekniker, arbetsgivare eller egenföretagare, både på jordbruksområdet och inom andra sektorer.

text: 2 KAP. TILLÄMPNING AV INTEGRERAT VÄXTSKYDD

text: Av

text: 2 kap. 31 § förordningen (2014:425)

text: om bekämpningsmedel framgår vad de allmänna principerna om integrerat växtskydd innebär.

text: Allmänna råd till 2 kap. 31 § förordningen om bekämpningsmedel

text: Det går att få aktuell information om tillämpningen av principerna om integrerat växtskydd exempelvis via professionella rådgivare, kurser, växtskyddsbrev eller webbplatser med information om odling.

text: Allmänna råd till 2 kap 31 § sista ledet av punkt 1:

text: Behovet av att använda kemiska växtskyddsmedel bör begränsas när det gäller tillväxtreglering i stråsäd, med undantag för råg. Detsamma gäller i fråga om nedvissning eller ogräsbekämpning i stråsäd avsedd för livsmedel eller foder senare än en månad före skörd. Behovet bör i första hand begränsas genom användning av förebyggande eller andra icke-kemiska metoder. Dessa åtgärder kan vara val av sort, utsädesmängd, såtidpunkt, anpassad gödsling eller väl avvägd behandling mot skadesvampar.

text: Den som överväger att använda växtskyddsmedel ska i första hand använda förebyggande metoder för att hålla tillbaka skadegörare, ogräs och övrigt som kan motivera en växtskyddsåtgärd. Förebyggande metoder som ska prioriteras är 1. val av växtföljd, 2. val av odlingsteknik, 3. val av sort- och växtmaterial, 4. anpassad gödsling, kalkning, bevattning och dränering, 5. användning av hygienåtgärder, samt 6. åtgärder för att skydda nyttoorganismer och öka deras antal.

text: Allmänna råd till 2 §

text:  Växtföljden bör utformas så att den motverkar uppförökning av ogräs och skadegörare.  Prioriterad odlingsteknik kan till exempel vara falsk såbädd, anpassad tidpunkt för sådd och plantering, lämplig planttäthet, insådd, anpassad jordbearbetning, gallring och metoder för sådd och plantering som odling på upphöjd bädd för att gynna plantornas tillväxt.  Föryngringsmetoder bör väljas med hänsyn till risk för skador och ogräs.  Sort- och plantmaterialet bör vara friskt och motståndskraftigt.  Risken för ax- och stråbrytning samt stråstyrka bör särskilt beaktas vid val av sort.  Riktlinjer för gödsling som rådgivningsorganisationer tar fram, till exempel Jordbruksverkets riktlinjer, anger lämplig tillförsel för att gynna växterna och bidrar till att de står emot angrepp av skadegörare.  Lämpliga hygienåtgärder är till exempel regelbunden rengöring av maskiner, utrustning och lagringsutrymmen, särskilt om maskiner och utrustning flyttas mellan odlingsenheter.

text: Den som överväger att använda växtskyddsmedel ska övervaka skadliga organismer med hjälp av lämpliga metoder och verktyg, där sådana finns att tillgå. Valet av växtskyddsåtgärder ska så långt som möjligt baseras på resultaten av övervakningen.

text: Allmänna råd till 3 §

text: Övervakningen bör bestå av observationer i den aktuella odlingen. Det innebär att det enskilda fältet eller motsvarande bör bli undersökt. När det finns regionala prognoser eller rekommendationer i växtskyddsbrev eller motsvarande information, bör de vara ett stöd för beslut i den aktuella växtskyddssituationen. Den sammantagna informationen bör ligga till grund för beslutet om en växtskyddsåtgärd är nödvändig och hur den i så fall bör bli utformad. Lämpliga metoder och verktyg vid övervakningen kan vara till exempel beprövade och vetenskapligt underbyggda bekämpningströsklar, riskvärderingar, dosnycklar, prognosmodeller eller råd av professionella rådgivare.

text: Den som, trots förebyggande åtgärder, behöver använda växtskyddsåtgärder ska 1. begränsa sin användning av växtskyddsmedel och andra insatser till vad som är nödvändigt och välja metoder som är lämpliga både på lång och kort sikt, 2. välja hållbara biologiska, fysikaliska eller andra icke-kemiska metoder om de leder till tillfredsställande bekämpningseffekt, 3. använda växtskyddsmedel som är så målspecifika som möjligt och som har minsta möjliga biverkningar för hälsa och miljö, samt 4. utnyttja strategier mot bekämpningsmedelsresistens i den utsträckning som är möjlig.

text: Allmänna råd till 4 §

text: Exempel på metoder som kan begränsa användningen av kemiska växtskyddsmedel är att

text:  utnyttja biologisk eller termisk behandling av utsäde eller annan ickekemisk metod mot växtskadegörare,  använda mekanisk ogräsbekämpning eller annan icke-kemisk metod mot ogräs,  använda nyttodjur eller nyttosvampar,  gynna nyttoorganismer,  följa rekommenderade bekämpningströsklar och riskvärderingar,  använda bandspruta i radodlade grödor i kombination med mekanisk bekämpning,  minska doserna av växtskyddsmedel när det är möjligt,  punktbehandla eller kantbehandla i lämpliga fall,  utnyttja precisionsstyrningssystem, till exempel GPS-teknik, för att

text: undvika överlappande bekämpningar, samt

text:  använda mekaniskt skydd eller annan icke-kemisk metod för att skydda barrträdsplantor mot snytbaggeangrepp.

text: Den som använder växtskyddsmedel bör ta del av rådgivningen för att få information om utvecklingen av icke-kemiska metoder och deras tillämpning, för att om möjligt ersätta användningen av kemiska växtskyddsmedel med icke-kemiska metoder. För att behålla behandlingseffekter på lång sikt, bör den som använder växtskyddsmedel reducera risken för att resistens uppstår genom att  följa rekommenderade bekämpningströsklar och riskvärderingar,  överväga mekanisk ogräsbekämpning när det är möjligt,  växla mellan preparat som har olika verkningsmekanism om detta finns tillgängligt på marknaden,  tankblanda preparat med olika verkningsmekanism eller använda färdigformulerade blandpreparat,  följa rekommenderade strategier mot bekämpningsmedelsresistens.

text: Av

text: 2 kap. 56 § förordningen (2014:425)

text: om bekämpningsmedel framgår vilken dokumentation som krävs vid yrkesmässig användning av växtskyddsmedel.

text: Den som har använt växtskyddsmedel ska så långt som möjligt undersöka nyttan av växtskyddsmedelsanvändningen, med utgångspunkt i förd dokumentation.

text: Allmänna råd till 6 §

text: Undersökningen bör ske genom observationer i den behandlade odlingen. Observationerna bör omfatta effekten på ogräs och skadegörare eller annat som kan föranleda en växtskyddsåtgärd och om grödan skadats. Obehandlade ytor kan vara ett hjälpmedel för att bedöma effekten i vissa bekämpningssituationer och typer av odling, till exempel i stråsäd. De bör dock inte användas när växtskyddsproblemet riskerar att spridas vidare med allvarliga följder. Nyttan

text: av växtskyddsåtgärderna kan även undersökas övergripande genom metodutvärdering. Användning av växtskyddsmedel inom skogsbruk utgör exempel på åtgärder som kan undersökas genom metodutvärdering.

text: 3 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Undantag

text: Jordbruksverket kan ge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter om det finns särskilda skäl. -------------- Dessa föreskrifter träder i kraft den 2 januari 2015. De allmänna råden ska gälla från samma tidpunkt.

text: HARALD SVENSSON

text: Agneta Sundgren (Regelenheten)

type: foreskrift


fs: sjvfs

publisher: Statens jordbruksverk

title: Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2006:84) om befattning med animaliska biprodukter och införsel av andra produkter, utom livsmedel, som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur

text: Dessa föreskrifter innehåller, i syfte att förhindra spridning av smittämnen, bestämmelser om befattning med animaliska biprodukter och framställda produkter, så att dessa produkter inte innebär några risker för folk- och djurhälsan, och bestämmelser om andra produkter, utom livsmedel, som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur. (

text: SJVFS 2011:21

type: stycke

type: paragraf

text: Grundläggande bestämmelser om animaliska biprodukter och framställda produkter och andra produkter, utom livsmedel, som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur finns i a.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning

text: (EG) nr 1774/2002

text: (förordning om animaliska biprodukter) ,

text: Författningen senast omtryckt

text: SJVFS 2011:21

text: . 2 EUT L 300, 14.11.2009, s. 1, Celex 32009R1069.

text: b.

text: kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011

text: om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av

text: rådets direktiv 97/78/EG

text: vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen c.

text: kommissionens förordning (EG) nr 136/2004 av den 22 januari 2004

text: om veterinärkontroller av produkter från tredje land vid gemenskapens gränskontrollstationer , d.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001

text: om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati , e.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 av den 12 januari 2005

text: om fastställande av krav för foderhygien , f.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2009 av den 13 juli 2009

text: om utsläppande på marknaden och användning av foder, om ändring av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003

text: och om upphävande av

text: rådets direktiv 79/373/EEG

text: kommissionens direktiv 80/511/EEG

text: rådets direktiv 82/471/EEG

text: , 7

text: och

text: samt

text: kommissionens beslut 2004/217/EG

text: , g.

text: kommissionens förordning (EU) nr 242/2010 av den 19 mars 2010

text: om upprättande av en gemenskapsförteckning över foderråvaror , h. lagen (

text: ) om foder och animaliska biprodukter, samt i. förordningen (

text: ) om foder och animaliska biprodukter. (

text: SJVFS 2011:21

text: Definitioner

type: rubrik

text: De begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009

text: och

text: kommissionens förordning (EU) nr 142/2011

text: . I dessa föreskrifter avses dessutom med före detta livsmedel: sådana animaliska biprodukter som omfattas av

text: artikel 10

text: .f i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: . försöksdjur: begreppet har samma betydelse som i

text: 1 b § djurskyddslagen (1988:534)

text: . inbesiktning: inspektion av anläggning eller plats för omlastning innan ett beslut om godkännande kan fattas. motorredskap klass II: begreppet har samma betydelse som i

text: 1 § lagen (2001:559)

text: om vägtrafikdefinitioner, officiell veterinär: en veterinär som förordnats av den behöriga centrala myndigheten i ett land,

text: 3 EUT L 54, 26.2.2011, s. 1, Celex 32011R0142. 4 EUT nr L 21, 28.01.2004, s. 11, Celex 32004R0136. 5 EGT nr L 147, 31.05.2001, s 1, Celex 32001R0999. 6 EUT nr L 35, 8.2.2005, s 1, Celex 32005R0183. 7 EUT L 229, 1.9.2009, s. 1, Celex 32009R0767. 8 EUT L 77, 24.3.2010, s. 17, Celex 32010R0242. 9 EUT L 300, 14.11.2009, s. 1, Celex 32009R1069.

text: primärproduktion: begreppet har samma betydelse som i

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002

text: om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för 10 livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet , tredje land: land som inte hör till Europeiska gemenskapens tullområde enligt

text: artikel 3

text: till

text: rådets förordning (EEG) nr 2913/92

text: om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen och från vilket införsel inte är förbjuden enligt 4 § 1 – 2 förordningen (

text: ) om införsel av levande djur m.m. , samt vattenområde: det vatten inom vilket vattenlevande djur fritt kan vandra eller sprida sig. (

text: SJVFS 2014:43

text: 2 KAP. ANIMALISKA BIPRODUKTER OCH FRAMSTÄLLDA PRODUKTER

text: Anmälan om registrering av driftsansvarig och registrering eller godkännande av anläggning

text: Anmälan om registrering av driftsansvarig samt anmälan om verksamhet som rör anläggningar som kräver registrering eller godkännande enligt förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , andra än sådana som regleras särskilt i detta kapitel, lämnas till 14 15 Jordbruksverket på blankett D7 eller D171 . Primärproducent av foder som också är driftsansvarig för verksamhet annan än sådan som omfattas av 2 kap. 1 b §, ska vara registrerad för denna verksamhet i Jordbruksverkets foderföretagarregister. (

text: SJVFS 2014:43

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:21

text: Följande driftsansvariga är undantagna från anmälningsskyldigheten i

text: artikel 23.1 a i förordning (EG) nr 1069/2009

text: a. de som använder organiska gödningsmedel och jordförbättringsmedel vid anläggningar som inte håller produktionsdjur, b. de som hanterar och distribuerar organiska gödningsmedel och jordförbättringsmedel i konsumentförpackningar på maximalt 50 kg för användning utanför foder- och livsmedelskedjan, c. de som hanterar animaliska biprodukter och därav framställda produkter enligt 2 kap 31 a – 31 c §§, d. de som hanterar eller framställer jakttroféer eller andra prepareringar som 16 avses i kapitel VI i bilaga XIII i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: för personliga eller icke kommersiella ändamål, e. de som använder kategori 3-material från egna djur för personligt bruk, samt f. de som transporterar torr obehandlad ull och torrt obehandlat hår som är säkert förpackat och som sänds direkt till en anläggning som tillverkar framställda produkter för användning utanför foderkedjan eller till en

text: 10 EGT nr L 31, 01.02.2002, s. 1, Celex 32002R0178. 11 EGT nr L 302, 19.10.1992, s. 1, Celex 31992R2913. 12 Definitionen för sändning har strukits. 13 EUT L 300, 14.11.2009, s. 1, Celex 32009R1069. 14 D7 Anmälan – foder- och ABP-anläggning. 15 D171 Anmälan – anläggning som hanterar animaliska biprodukter och därav framställda produkter. 16 EUT L 54, 26.2.2011, s. 1, Celex 32011R0142.

text: anläggning för mellanhantering under förhållanden som förhindrar spridning av smittämnen. (

text: SJVFS 2014:43

text: Kategorisering

text: Döda försöksdjur ska klassificeras som animaliska biprodukter av kategori 1. Oberoende av vad som står i första stycket, ska följande försöksdjur dock klassificeras som kategori 3. a. försöksdjur som ingår i livsmedelskedjan enligt förordning

text: (EG) nr 178/2004

text: , b. försöksdjur som endast har använts i observationsstudier, c. försöksdjur som har ingått i sådana utfodringsförsök som är undantagna från krav på tillstånd och etisk prövning enligt Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2012:26

text: ) om försöksdjur, d. djur som endast har använts i avel av försöksdjur, samt e. försöksdjur som aldrig har gått in i försök. Andra stycket gäller endast under förutsättning att avlivningsmetoden inte innebär tillförsel av något ämne som kan medföra fara för djur vid användning som foder. Andra stycket gäller inte heller kroppar från djur som är genetiskt modifierade. (

text: SJVFS 2014:43

text: Risk för spridning av sjukdom

text: Med begreppen risk för spridning av allvarliga överförbara sjukdomar samt risk för överförande av sjukdom som anges i

text: artikel 13 e

text: ii och f respektive i

text: artikel 14 l i förordning (EG) nr 1069/2009

text: avses de risker som kan uppstå i verksamheter där det finns beslut om restriktioner eller begränsningar i användning eller hantering som omfattas av bestämmelser om förebyggande och begränsning av smittspridning och sjukdom och som berör materialet i fråga. (

text: SJVFS 2014:43

text: Insamling, transport, lagring, märkning och utsläppande på marknaden

text: Kadaver och delar av djur i primärproduktionen och hos andra djurhållare ska i väntan på borttransport förvaras så att de inte kan utgöra en smittrisk, bland annat genom att vilda djur hindras från att komma åt materialet. Materialet ska vidare förvaras åtskilt från djurhållarens levande djur så att transportören inte behöver komma i kontakt med dessa djur.

text: Transportörer, andra än de som anges i 2 kap. 1 b § f, som enligt förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: måste vara registrerade, ska vara registrerade hos Jordbruksverket. Anmälan om registrering ska skickas till Jordbruksverket på blankett D69 . (

text: SJVFS 2014:43

text: Omlastning av animaliska biprodukter på annan plats än hos djurhållare eller på anläggning ska ske på platser som har godkänts av länsstyrelsen. För att ett godkännande ska kunna lämnas ska platsen inbesiktigas. Ansökan om godkännande eller förlängt godkännande ska lämnas till länsstyrelsen. (

text: SJVFS 2010:59

text: 17 EUT L 300, 14.11.2009, s. 1, Celex 32009R1069. 18 D69 Anmälan – registrering för yrkesmässig transport av animaliska biprodukter eller därav bearbetade produkter.

text: Omlastningen enligt 4 § ska ske på yta som är möjlig att rengöra och desinficera och det ska finnas möjlighet att på ett från smittskyddssynpunkt säkert sätt omhänderta spolvatten. Länsstyrelsen har möjlighet att ställa ytterligare krav på platsen och på verksamheten. (

text: SJVFS 2010:59

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:21

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:59

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:59

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:43

text: I de fall det standardiserade handelsdokumentet enligt förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: inte används ska tillämpligt handelsdokument som anges i bilaga 3 användas. (

text: SJVFS 2011:21

text: Under förutsättning att registrering av bortförsel gjorts i enlighet med Statens Jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (

text: SJVFS 2004:62

text: ) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring ska bestämmelserna om krav på handelsdokument i

text: artikel 21 i förordning (EG) nr 1069/2009

text: inte gälla för obearbetad naturgödsel som transporteras mellan jordbruksföretag och naturgödselanvändare som är etablerade inom Sverige. Inte heller ska dessa bestämmelser gälla för naturgödsel som transporteras mellan två platser inom samma jordbruksföretag eller mellan jordbruksföretag och slutanvändare som är etablerade inom Sverige. (

text: SJVFS 2014:43

text: Under förutsättning att transporten sker med ett motorredskap klass II ska de bestämmelser som rör fordon och behållare i kap. 1 avsnitt 1 och identifiering i kapitel II punkt 1 och 2 i bilaga VIII i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: inte gälla för obearbetad naturgödsel som transporteras mellan två platser inom samma jordbruksföretag eller mellan jordbruksföretag och naturgödselanvändare som är etablerade inom Sverige. (

text: SJVFS 2014:43

text: Obehandlad ull och obehandlat hår från jordbruksföretag, eller när det gäller hår från svin från anläggningar som godkänts eller registrerats enligt 2 kap. 1 §, får släppas ut på marknaden inom Sverige utan begränsningar enligt förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: under förutsättning att ullen eller håret inte härrör från djur för vilka det finns beslut om restriktioner eller begränsningar i användning eller hantering som omfattas av bestämmelser om förebyggande och begränsning av smittspridning och sjukdom och som berör materialet i fråga. (

text: SJVFS 2014:43

text: Bearbetning

text: I de fall kategori 1- och 2-material bearbetas till kött- och benmjöl och fett som ett mellanled före förbränning ska bearbetningen utföras enligt bearbetningsmetod 1.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:21

text: 19 EUT L 54, 26.2.2011, s. 1, Celex 32011R0142.

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:21

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:21

text: Yrkesmässig rötning och kompostering av matavfall får utföras med hygieniseringsmetoder som finns i bilaga 4. Kompostering vid icke yrkesmässig verksamhet ska ske i enlighet med anvisningar från kommunen. (

text: SJVFS 2014:43

text: Användning av organiska gödningsmedel och jordförbättringsmedel

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:43

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:43

text: Produktionsdjur får ges tillträde till mark där organiska gödningsmedel eller jordförbättringsmedel andra än naturgödsel, guano eller mag- och tarminnehåll, mjölk, mjölkbaserade produkter, mjölkderivat, råmjölk och råmjölksprodukter har använts som gödningsmedel tidigast sex veckor efter den senaste användningen. (

text: SJVFS 2014:43

text: Obehandlade äggskal får användas inom den urspungliga primärproduktionen. Äggskal som härrör från äggpackeri som tar emot ägg från flera primärproducenter får användas obehandlade för spridning på mark efter att ha lagrats i minst en månad. (

text: SJVFS 2014:43

text: Skal från blötdjur och tagghudingar får spridas på mark. (

text: SJVFS 2014:43

text: Användning av animaliska biprodukter till utfodring av djur

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2010:59

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:21

text: Ansökan om godkännande av djuranläggningar i vilka mjölk och mjölkprodukter används som foder enligt bilaga X kapitel II avsnitt 4 del II punkt 3 b i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: och registrering av driftsansvarig ska skickas till 21 Jordbruksverket på blankett D70 . (

text: SJVFS 2014:43

text: Ansökan om tillstånd enligt

text: artikel 18 i förordning (EG) nr 1069/2009

text: att utfodra andra djur än vilda djur med animaliska biprodukter och anmälan om registrering av driftsansvarig, ska lämnas till Jordbruksverket på blankett D159 eller D120 . För verksamhet som omfattas av 2 kap. 21 a § krävs inget tillstånd. (

text: SJVFS 2014:43

text: 20 EUT L 54, 26.2.2011, s. 1, Celex 32011R0142. 21 D70 Ansökan – godkännande av djuranläggning som använder mjölk eller mjölkprodukter som foder. 22 EUT L 300, 14.11.2009, s. 1, Celex 32009R . 23 D159 Ansökan/registrering – utfodring av hund och pälsdjur med obearbetade animaliska biprodukter av kategori 3. 24 D120 Ansökan/Registrering – utfodring av djurparks-, cirkus-, och kräldjur samt rovfåglar och fluglarver med animaliska biprodukter.

text: Ansökan om tillstånd enligt

text: att utfodra vilda djur med animaliska biprodukter och anmälan om registrering av driftsansvarig, ska lämnas till Jordbruksverket. För verksamhet som omfattas av 2 kap. 21 b § krävs inget tillstånd. (

text: SJVFS 2014:43

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:43

text: Hela kroppar eller delar från vilda landlevande djur som inte omfattas av förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: får, utan att dessförinnan ha uppslaktats och veterinärbesiktigats, användas till utfodring av rovdjur. För utfodring med hela eller delar av landlevande däggdjur ska utfodringen ske inom den kommun där materialet har uppkommit eller påträffats. Utfodringen får även ske inom de närmast angränsande kommunerna. Utfodring med vattenlevande djur till vattenlevande djur får endast ske inom det vattenområde där materialet uppkommit eller påträffats. (

text: SJVFS 2014:43

text: Kategori 3-material får, med undantag för vad som anges i 2 kap. 22 §, användas för utfodring av sällskapsdjur och hundar i etablerade kennlar eller grupper av sådana hundar såsom jakt- eller draghundar, samt för utfodring av pälsdjur, djurparksdjur och cirkusdjur. (

text: SJVFS 2014:43

text: Vilda djur får utfodras med kategori 3-material i form av biprodukter från slakt i enlighet med artikel 10

text: a

text: b

text: i förordning (EG) nr 1069/2009 under förutsättning att följande villkor efterlevs: a. det ska röra sig om djur som i bevarandesyfte behöver detta foder eller som ska lockas till en viss plats i samband med jakt eller fiske, b. biprodukterna får användas tidigast två veckor efter slakt, samt c. efter genomförd utfodring ska platsen städas. (

text: SJVFS 2014:43

text: Råmjölk som levererats från en annan produktionsplats får användas som foder under förhållanden som förhindrar överföring av hälsorisker och under förutsättning att råmjölken behövs av djurhälsoskäl till ett specifikt djur. (

text: SJVFS 2014:43

text: Obearbetade äggskal får användas som foder till djur inom samma epidemiologiska enhet. (

text: SJVFS 2014:43

text: Sådana svin och fåglar som är sällskapsdjur, djurparksdjur eller cirkusdjur får inte utfodras med matavfall. Inte heller får de utfodras med sådant som omfattas av

text: artikel 10 f i förordning (EG) nr 1069/2009

text: . Av kapitel II avsnitt 10 i bilaga X i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: framgår vilka produkter, andra än matavfall, som får användas. (

text: SJVFS 2014:43

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:21

text: 25 EUT L 300, 14.11.2009, s. 1, Celex 32009R1069

text: Nedgrävning eller annat bortskaffande

text: Följande animaliska biprodukter får grävas ned a. kropp av sällskapsdjur och hästdjur, b. djur som har hållits av människa i de församlingar eller områden som anges i bilaga 2 och som har dött eller avlivats i dessa församlingar eller områden, c. animaliska biprodukter från primärproduktion för användning inom det egna privathushållet i de församlingar eller områden som anges i bilaga 2, d. animaliska biprodukter från slakt och styckning av ren som genomförts i de församlingar eller områden som anges i bilaga 2, samt e. animaliska biprodukter som uppstått vid vilthanteringsanläggningar. Djur som misstänks eller som officiellt har bekräftats vara infekterade med TSE 26 27 enligt förordning

text: (EG) nr 999/2001

text: får inte enligt förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: grävas ner. (

text: SJVFS 2014:43

text: Bin och biprodukter från biodling får bortskaffas genom att brännas eller grävas ned på platsen enligt de villkor som anges i bilaga VI kapitel 3 avsnitt 3 i 28 förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: SJVFS 2014:43

text: Utöver vad som anges i 23 § får animaliska biprodukter från slakt och styckning i de församlingar eller områden som anges i bilaga 2 grävas ner efter särskilt tillstånd. Ansökan om tillstånd ska lämnas till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2014:43

text: Hela djurkroppar, eller animaliska biprodukter som avskiljs från djurkroppen, innan det tas in till en vilthanteringsanläggning som omfattas av

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004

text: om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung , och som härrör från djur som hållits i hägn under liknande förhållanden som vilda djur enligt punkt 1.5 i bilaga I till förordning

text: (EG) nr 853/2004

text: ska grävas ned om de inte samlas in för bortskaffande enligt bestämmelserna i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: SJVFS 2014:43

text: Nedgrävning enligt 23–26 §§ ska förutom att följa kapitel III i bilaga VI i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: ske enligt anvisningar från kommunen. För sådana animaliska biprodukter som avses i 23 § första stycket punkterna b-d ska nedgrävning ske i en församling eller ett område som anges i bilaga 2. (

text: SJVFS 2014:43

text: Bortskaffande av mjölk och råmjölk som avfall på det ursprungliga jordbruksföretaget ska ske enligt anvisningar från kommunen.

text: Före detta livsmedel som genomgått bearbetning enligt

text: artikel 2

text: (1)(m) i 30 förordning

text: (EG) nr 852/2004

text: och som inte har kommit i kontakt med någon animalisk biprodukt som avses i artiklarna

text: och

text: och

text: artikel 10

text: (a)-(e) och (h)-(p) i

text: 26 EGT nr L 147, 31.05.2001, s 1, Celex 32001R0999. 27 EUT L 300, 14.11.2009, s. 1, Celex 32009R1069. 28 EUT L 54, 26.2.2011, s. 1, Celex 32011R0142. 29 EUT nr L 139, 30.04.2004, s. 55, Celex 32004R0853. 30 EUT L 139, 30.4.2004, s. 1, Celex 32004R0852.

text: förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: , får bortskaffas som avfall på det sätt som anges i

text: artikel 7 i förordning (EU) nr 142/2011

text: SJVFS 2011:21

text: Ansökan om tillstånd enligt bilaga VI kapitel IV i förordning (EG) nr 31 32 142/2011 att enligt

text: artikel 19 d

text: . i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: bortskaffa sådana före detta livsmedel som anges i

text: artikel 10

text: (f) i förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: ska skickas till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2011:21

text: Förpackningar som har innehållit obearbetat kategori 1- eller 2-material, med undantag av naturgödsel som inte kan misstänkas innehålla sådan smitta som kan överföras till djur eller människor, ska förbrännas enligt samma villkor som kategori 1- och 2-material. Förpackningar som har innehållit bearbetat kategori 1- eller 2material, naturgödsel som inte kan misstänkas innehålla sådan smitta som kan överföras till djur eller människor, eller kategori 3-material får hanteras i enlighet med

text: avfallsförordningen (2011:927)

text: SJVFS 2014:43

text: Livsmedel och foder som beslagtas i enlighet med

text: kommissionens förordning (EG) nr 206/2009 av den 5 mars 2009

text: om införsel för personligt bruk till gemenskapen av produkter av animaliskt ursprung och om ändring av förordning

text: (EG) nr 136/2004

text: i samband med införsel från tredje land för personligt bruk ska destrueras i enlighet med förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: SJVFS 2011:21

text: Användning för forskning, diagnostik och undervisning samt i konstnärligt syfte

text: Ansökan om transport, användning och bortskaffande av produkter, andra än sådana som omfattas av 31 a - 31 c §§, för diagnostisk verksamhet samt i undervisnings- och forskningssyfte, liksom för användning för utställningsändamål och konstnärlig verksamhet, enligt

text: artikel 17 i förordning (EG) nr 1069/2009

text: , samt registrering av driftsansvarig ska lämnas till Jordbruksverket på blankett D153 . (

text: SJVFS 2014:43

text: Framställda produkter som härrör från kategori 3-material får användas för diagnostisk verksamhet samt i undervisnings- och forskningssyfte, liksom för utställningsändamål och konstnärlig verksamhet. (

text: SJVFS 2014:43

text: Blod som var livsmedel intill tidpunkten för utlämnandet får användas för träning och bedömning av hundar som är avsedda för sökning efter skadat vilt under förutsättning att blodet härrör från djur som slaktats minst två veckor innan blodet används. (

text: SJVFS 2014:43

text: Biprodukter från slakt och andra animaliska produkter som var livsmedel intill tidpunkten för utlämnandet får användas i undervisningssyfte. (

text: SJVFS 2014:43

text: 31 EUT L 54, 26.2.2011, s. 1, Celex 32011R0142. 32 EUT L 300, 14.11.2009, s. 1, Celex 32009R1069. 33 EUT nr L 77, 24.03.2009, s. 1, Celex 32009R0206. 34 D153 ANSÖKAN/REGISTRERING – mottagande av animaliska biprodukter för annat än foderändamål.

text: Sådana produkter som omfattas av 2 kap. 31 a - 31 c §§ får transporteras inför användning och efter användning transporteras och hanteras i enlighet med

text: avfallsförordningen

text: (SFS 2011:927). (

text: SJVFS 2014:43

text: Avgifter för godkännande av anläggningar och tillstånd m.m.

text: I ärenden om godkännande av anläggningar enligt 2 kap. 1 § ska sökanden betala en avgift på 2000 kr till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2010:59

text: För inbesiktning i samband med godkännande av anläggningar enligt 2 kap. 1 § ska sökanden betala en avgift på 7000 kr till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2010:59

text: För förlängt godkännande av anläggning enligt 2 kap. 1 § ska sökanden betala en avgift på 1000 kr till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2009:6

text: I ärenden om tillstånd för användning av animaliska biprodukter enligt 2 kap. 19 och 31 §§ ska sökanden betala en avgift på 500 kr till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2010:59

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:43

text: Med undantag av vad som anges i 34 §, ska sökanden betala en avgift på 300 kr till Jordbruksverket för tillstånd att använda animaliska biprodukter för träning och bedömning av hundar som är avsedda för sökning efter skadat vilt. (

text: SJVFS 2009:6

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2014:43

text: I ärenden om godkännande av platser för omlastning enligt 2 kap. 4 § ska sökanden betala en avgift på 5700 kr till länsstyrelsen. I godkännandet ingår en inbesiktning. (

text: SJVFS 2010:59

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2009:6

text: I ärenden om förlängt godkännande enligt 2 kap. 4 § ska sökanden betala en avgift på 1250 kr till länsstyrelsen. (

text: SJVFS 2010:59

text: I ärenden om tillstånd för införsel från andra länder ska sökanden betala en avgift på 1000 kr till Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2014:43

text: Eventuella provtagnings- och analyskostnader som uppstår i samband med inbesiktning ska bekostas av sökanden. (

text: SJVFS 2010:59

text: Avgifter enligt 34 och 35 §§ ska betalas i samband med att ansökan skickas eller lämnas in. Om avgiften inte betalas, tas ärendet inte upp till prövning. Övriga avgifter ska betalas när ärendet har avgjorts. (

text: SJVFS 2007:2

text: Införsel

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:21

text: Vid införsel av sådana produkter som enligt förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: kräver tillstånd för införsel ska ansökan om tillstånd skickas till Jordbruksverket på blankett D 92 A. Ansökan ska vara Jordbruksverket tillhanda senast 30 dagar före det första införseltillfället. (

text: SJVFS 2011:21

text: Det hälsointyg som ska åtfölja produkt som omfattas av

text: artikel 26

text: och kapitel IV avsnitt 2 punkt 2 i bilaga XIV i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: ska vara utfärdat av en officiell veterinär i utförsellandet. Av intyget ska framgå vilken produkt det är och för vilket ändamål produkten är avsedd att användas. Vidare ska de uppgifter framgå som Jordbruksverket meddelat i varje enskilt fall. (

text: SJVFS 2014:43

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:21

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:21

text: har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:21

text: 3 KAP. ANDRA PRODUKTER ÄN ANIMALISKA BIPRODUKTER OCH FRAMSTÄLLDA PRODUKTER, UTOM LIVSMEDEL, SOM KAN SPRIDA SMITTSAMMA SJUKDOMAR TILL DJUR

text: Införseltillstånd

text: Andra produkter än animaliska biprodukter och framställda produkter, utom livsmedel och sådana produkter som anges i 3 §, som kan sprida smittsamma sjukdomar till djur, får inte föras in från ett annat land utan införseltillstånd. Införseltillståndet får förenas med villkor utöver sådana som anges i 2 §. Ansökan om tillstånd ska från mottagaren skickas till Jordbruksverket på blankett D92A som ska vara Jordbruksverket tillhanda senast 30 dagar före det första införseltillfället . (

text: SJVFS 2011:21

text: Vid införsel av produkter som anges i 1 § ska produkten åtföljas av ett hälsointyg, utfärdat av en officiell veterinär i utförsellandet, av vilket det ska framgå vilken produkt det är, för vilket ändamål produkten är avsedd att användas samt att den inte kommer från ett område som är belagt med djurhälsorestriktioner. (

text: SJVFS 2010:59

text: Införda produkter enligt 2 § får inte komma i direkt eller indirekt kontakt med djur om inte Jordbruksverket beslutat att så får ske. (

text: SJVFS 2010:59

text: 35 EUT L 54, 26.2.2011, s. 1, Celex 32011R0142. 36 D92A Ansökan – registrering/tillstånd för in- och utförsel av animaliska produkter och biprodukter. 37 D92A Ansökan – registrering/tillstånd för in- och utförsel av animaliska produkter och biprodukter.

text: 38 3 § Vid införsel av hö och halm enligt förordning

text: (EG) nr 136/2004

text: ska produkten åtföljas av en deklaration, av vilken det ska framgå att produkten har lagrats under minst två månader före införseltillfället.

text: 4 KAP. ÖVRIGA BESTÄMMELSER

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i dessa föreskrifter.

text: Om det finns särskilda skäl kan länsstyrelsen medge nedsättning av avgift som ska betalas enligt 2 kap. 37 och 39 §§. (

text: SJVFS 2014:43

text: 39 Denna författning träder i kraft den 1 januari 2007 då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 1998:34

text: ) om hantering av djurkadaver och andra animaliska biprodukter, Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2004:46

text: ) om avgifter i ärenden som rör animaliska biprodukter samt Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2001:19

text: ) om särskilda försiktighetsåtgärder med anledning av utbrott av mul- och klövsjuka i Europa ska upphöra att gälla.

text: Denna författning träder i kraft den 11 januari 2007.

text: 41 Denna författning träder i kraft den 1 mars 2009.

text: Denna författning träder i kraft den 16 augusti 2010.

text: Denna författning träder i kraft den 25 maj 2011.

text: 38 EUT nr L 21, 28.01.2004, s. 11, Celex 32004R0136. 39

text: SJVFS 2006:84

text: . 40

text: SJVFS 2007:2

text: . 41

text: SJVFS 2009:6

text: . 42

text: SJVFS 2010:59

text: . 43

text: SJVFS 2011:21

text: 44 Denna författning träder i kraft den 1 februari 2015. LEIF DENNEBERG Susanne Liljenström (Enheten för CITES, foder och djurprodukter)

text: SJVFS 2014:43

text: Bilaga 1

text: Bilaga 1 har upphävts genom (

text: SJVFS 2011:21

text: Bilaga 2

text: Områden som avses i 2 kap. 23 § första stycket b-d samt 2 kap 25 §

text: Län Kommun Område

text: Värmlands län Eda Eda och Köla församling, och före detta Skillingmark församling Arvika följande församlingar: Gunnarskog och Mangskog Torsby följande församlingar: Östmark, Vitsand och Övre Älvdal Hagfors Hagfors-Gustav Adolfs församling Filipstad före detta Nordmark och Rämmen församlingar

text: Dalarnas län Vansbro hela kommunen Malung hela kommunen Älvdalen hela kommunen Gagnef Floda församling Mora hela kommunen Orsa hela kommunen Rättvik hela kommunen Falun Envikens församling

text: Gävleborgs län Ljusdal Los-Hamra församling, och före detta Kårböle församling

text: Västernorrlands Ånge före detta Haverö församling län

text: Jämtlands län Härjedalen hela kommunen Berg Åsarne församling, och före detta Klövsjö, och Storsjö församlingar Åre följande församlingar: Undersåker, Åre och Kall Krokom följande församlingar: Offerdal och Föllingebygden Strömsund hela kommunen

text: Västerbottens län Åsele hela kommunen Dorotea hela kommunen Vilhelmina hela kommunen Storuman hela kommunen Sorsele hela kommunen Malå hela kommunen Lycksele hela kommunen Norsjö hela kommunen

text: Norrbottens län Arvidsjaur hela kommunen Arjeplog hela kommunen Boden följande församlingar: Edefors och Gunnarsbyn Jokkmokk hela kommunen Gällivare hela kommunen Kiruna hela kommunen Pajala hela kommunen Älvsbyn hela kommunen Överkalix hela kommunen Övertorneå hela kommunen

text: Områden

text: Öar utan broförbindelse eller färjeförbindelse för fordon till fastlandet

text: SJVFS 2014:43

text: Bilaga 3

text: Handelsdokument

text: D 135 Handelsdokument för transport inom Sverige av djurkroppar för bortskaffande eller obduktion,

text: D 136 Handelsdokument för transport inom Sverige av animaliska biprodukter och framställda produkter till och från anläggning registrerad för konservatorverksamhet i enlighet med förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: D 204 Handelsdokument för transport inom Sverige av rötrest och kompost,

text: D 217 Handelsdokument för transport inom Sverige av obehandlad naturgödsel och obehandlat mag- och tarminnehåll,

text: D 218 Handelsdokument för transport inom Sverige av obearbetat kategori 3material och icke frånskilt mag- och tarminnehåll,

text: D 225 Handelsdokument för transport inom Sverige av bearbetat kategori 3-material,

text: D 226 Handelsdokument för transport inom Sverige av sådana animaliska biprodukter och därav bearbetade produkter som införts från tredje land och som ska bortskaffas,

text: D 227 Handelsdokument för transport inom Sverige av färskt sällskapsdjursfoder som direkt eller i något tidigare led kommer från anläggning godkänd för tillverkning av sällskapsdjursfoder enligt förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: D 228 Handelsdokument för transport inom Sverige av foder från uppsamlingscentral registrerad i enlighet med förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: D 233 Handelsdokument för transport inom Sverige av framställda produkter behandlade i enlighet med bil. XI och XIII i förordning

text: (EU) nr 142/2011

text: från anläggningar registrerade i enlighet med förordning

text: (EG) nr 1069/2009

text: D 230 Handelsdokument för transport inom Sverige av mjölk, mjölkbaserade produkter och mjölkderivat från anläggning godkänd enligt förordning

text: (EG) nr 853/2004

text: samt sådana handelsdokument som särskilt beslutats av Jordbruksverket. (

text: SJVFS 2011:21

text: Bilaga 4

text: Parametrar för hygienisering av matavfall i samband med rötning eller kompostering för tillverkning av rötrest och kompost som enbart ska användas inom landet.

text: Tabell 1:

text: Behandlingsmetod Parametrar som Förutsättningar skall uppfyllas

text: Termofil rötning Temperatur: minst Allt material ska uppnå 55˚C angiven temperatur. 1 Exponeringstid : Medeluppehållstiden vid minst 6 timmar efterföljande rötning : (kan utföras som minst 7 dygn vid 55˚C. hygienisering före rötning) Våtkompostering Temperatur: minst Allt material ska uppnå 55˚C angiven temperatur. Exponeringstid : Medeluppehållstiden vid minst 6 timmar (kan efterföljande 2 utföras som våtkompostering : minst hygienisering före 7 dygn vid 55˚C. kompostering) Sluten kompostering Enligt tabell 2. Allt material ska uppnå angiven temperatur. Vattenhalten bör uppgå till 35-60 %. Öppen kompostering Enligt tabell 2. Komposteringen ska ske Eftermognad i minst inomhus. 6 månader efter Angivna parametrar ska huvudprocessen och uppfyllas i tre omgångar före användning. med vändning av materialet mellan varje omgång. Vattenhalten bör uppgå till 35-60 %. Zoner som riskerar att bli kalla ska täckas. Med exponeringstid menas den tid då inget avfall tas ut ur eller tillförs reaktorn. Medeluppehållstiden bör beräknas så att den gäller för minst 95 % av materialet.

text: Tabell 2: Kombinationer av temperaturer och tider vid kompostering

text: Temperatur (minimum) ˚C Tid (minimum)

text: 55 7 dygn 60 5 dygn 65 3 dygn 70 1 dygn

text: SJVFS 2014:43


title: Statens jordbruksverks föreskrifter om producentorganisationer inom fiskeri- och vattenbruksnäringen

text: I den här föreskriften menas med Utfallsindikator: statistiskt mått som visar hur resultaten ska uppnås eller har uppnåtts och Resultatindikator: statistiskt mått som visar vilka resultat som ska uppnås eller har uppnåtts.

text: Ansökan och inlämnande

text: Ansökan om erkännande av producentorganisation ska organisationen lämna in till Jordbruksverket. Produktions- och saluföringsplaner samt årsrapporter ska producentorganisationer också lämna in till Jordbruksverket.

text: Erkännande av producentorganisationer

text: Grundläggande krav

text: För att bli erkänd som en producentorganisation ska organisationen uppfylla följande krav: 1. organisationen ska vara registrerad som en ekonomisk förening hos Bolagsverket och 2. medlemmarnas bruttoförsäljning av fiskeri- och vattenbruksprodukter ska sammanlagt uppgå till minst en miljon kronor per år och 3. organisationens medlemmar ska ha fiskelicens eller personlig fiskelicens om organisationen vill bli erkänd som fiskeriproducentorganisation eller 4. organisationens medlemmar ska ha tillstånd för vattenbruk om de vill bli erkända som vattenbruksproducentorganisation.

text: Kapacitet att verka för målen

text: Producentorganisationen ska redogöra för vilka mål de tänkt att verka för samt för hur de tänker göra det vid ansökan om erkännande.

text: Produktions- och saluföringsplaner

text: Produktionsprogram

text: Den preliminära leveransplanen ska innehålla priser, produktion och efterfrågan per säsong.

text: I den preliminära leveransplanen för fiskeri- och vattenbruks producentorganisationer ska organisationen dokumentera på vilket sätt följande faktorer beaktats: 1. planering av produktionsverksamhet och 2. eventuell samordning av verksamheten med andra producenter. Fiskeriproducentorganisationer ska utöver kraven i första stycket, i de fall det är relevant, också dokumentera på vilket sätt de beaktat förvaltningen av fiskerättigheter samt hur producentorganisationens medlemmar fullgör och hanterar skyldigheten att landa alla fångster. Vattenbruksproducentorganisationer ska utöver kraven i första stycket också dokumentera på vilket sätt de beaktat utvecklingen av hållbar vattenbrukspraxis.

text: Saluföringsstrategi

text: Saluföringsstrategin ska innehålla eventuella nya avsättningsmöjligheter för producentorganisationens produkter och andra kommersiella möjligheter. I saluföringsstrategin ska det också anges om producentorganisationen fört en dialog om samordning med andra aktörer i försörjningskedjan.

text: Ekonomisk plan för varje åtgärd

text: Producentorganisationen ska vidta minst en åtgärd per mål. Exempel på åtgärder finns i

text: artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013

text: om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar

text: (EG) nr 1184/2006

text: och

text: (EG) nr 1224/2009

text: och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 104/2000

text: och i kommissionens rekommendation nr

text: Producentorganisationen ska upprätta en ekonomisk plan för varje åtgärd som finns med i produktions- och saluföringsplanen. Den ekonomiska planen ska innehålla uppgifter om utgifter och förväntade ekonomiska resurser. Den ekonomiska planen ska innehålla en tidtabell för de planerade åtgärderna. När det gäller fleråriga planer ska uppgifterna om utgifter och de förväntade ekonomiska resurserna vara uppdelade per år.

text: 1 Målen står i

text: artikel 7 i rådets förordning (EU) nr 1379/2013

text: om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter. EUT L 354, 28.12.2013, s.1 (Celex 32013R1379)

text: I den ekonomiska planen för varje åtgärd ska producentorganisationen ange utfalls- och resultatindikatorer. Producentorganisationen ska ange minst två utfallsindikatorer och minst en resultatindikator för varje åtgärd. Indikatorerna som används ska ha en direkt koppling till åtgärden. Exempel på indikatorer finns i bilagan till den här föreskriften.

text: Årsrapporter

text: Utfalls- och resultatindikatorerna som producentorganisationen använt i produktions- och saluföringsplanen ska finnas med i organisationens årsrapport. Producentorganisationen ska lämna in årsrapporten till Jordbruksverket sex veckor efter det att produktions- och saluföringsplanen löpt ut. Om produktions- och saluföringsplanen avser flera år ska organisationen varje år lämna in en årsrapport sex veckor efter respektive års utgång.

text: Undantag från föreskriften

text: Om det finns särskilda skäl kan Jordbruksverket medge undantag från bestämmelserna i den här föreskriften.

text: Grundläggande bestämmelser

text: Grundläggande bestämmelser finns i 1.

text: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013

text: om den gemensamma fiskeripolitiken om ändring av rådets förordningar

text: (EG) nr 1954/2003

text: och

text: (EG) nr 1224/2009

text: och om upphävande av rådets förordningar

text: (EG) nr 2371/2002

text: och

text: (EG) nr 639/2004

text: och

text: rådets beslut 2004/585/EG

text: , 2.

text: (EG) nr 1184/2006

text: och

text: (EG) nr 1224/2009

text: och om upphävande av

text: rådets förordning (EG) nr 104/2000

text: , 3. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 1418/2013

text: av den 17 december 2013 om produktions- och saluföringsplaner enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU)nr 1379/2013 om den 5 gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter , 4. kommissionens genomförandeförordning

text: (EU) nr 1419/2013

text: av den 17 december 2013 om erkännande av producentorganisationer och branschorganisationer, utvidgning av producentorganisationers och branschorganisationers regler och offentliggörande av utlösningspriser enligt

text: om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter .

text: EUT L 354, 28.12.2013, s.22 (Celex 32013R1380) 4 EUT L 354, 28.12.2013, s.1 (Celex 32013R1379) 5 EUT L 353, 28.12.2013, s.40 (Celex 32013R1418) 6 EUT L 353, 28.12.2013, s.43 (Celex 32013R1419)

text: Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

text: Denna författning träder i kraft den 1 februari 2015, då Statens jordbruksverks föreskrifter (

text: SJVFS 2011:27

text: ) om producentorganisationer inom fiskerinäringen upphör att gälla.

text: LEIF DENNEBERG

text: Malin Grahn (Stödkommunikationsenheten)

text: Bilaga

text: Exempel på utfallsindikatorer

text: Utfallsindikatorer för genomförandet av de planerade åtgärderna

text: För fiskeriproducentorganisationer

text: 1. Planerad fartygsverksamhet uttryckt bland annat som dagar till sjöss och volymer av målarter som fångats 2. En preliminär tidtabell för saluföring av produkter för varje art och presentationsform 3. En plan för åtgärder som planeras för identifiering av marknadsmöjligheter 4. En plan för åtgärder som planeras för certifiering/märkning av produkterna 5. En preliminär tidtabell för förvaltning av fiskeansträngning och/eller fiskekapacitet för varje fiskeområde 6. En plan för åtgärder som planeras för att minska oönskade bifångster 7. Ett program för utbildning när det gäller fortlevnad och regler, medvetenhet och kontroll av producenter

text: För vattenbruksproducentorganisationer

text: 1. Planerad lagring och skörd av odlade arter 2. En preliminär tidtabell för saluföring av produkter för varje art och presentationsform 3. En plan för åtgärder som planeras för identifiering av marknadsmöjligheter

text: 4. En plan för åtgärder som planeras för certifiering/märkning av produkterna 5. En plan för att minska den kontaminering av ekosystem som är knuten till vattenbruksverksamhet 6. En plan för införande av hållbar utfodring av odlade arter 7. Ett program för utbildning när det gäller efterlevnad och regler, medvetenhet och kontroll

text: Exempel på resultatindikatorer

text: Resultatindikatorer för bedömning av hur åtgärderna bidrar till produktionsoch saluföringsplanernas mål

text: För fiskeriproducentorganisationer

text: 1. Volym och/eller värde av de arter som fångas eller saluförs 2. Genomsnittlig storlek på de arter som fångas eller saluförs 3. Försäljningsökning per art och/eller produkt i förhållande till en referenssituation 4. Antal och volym och/eller värde av nya produkter som säljs i förhållande till föregående år 5. Utveckling vad gäller fiskeansträngning och/eller fiskekapacitet 6. Utveckling vad gäller landningssammansättning och/eller volym av oönskade fångster

text: 7. Utveckling ”per capita” vad gäller uppskattat värde av landad eller skördad produktion 8. Utveckling vad gäller produktionskostnader per produktionsenhet 9. Utveckling vad gäller försäljningskostnader per produktionsenhet 10. Utveckling vad gäller genomsnittlig månadsinkomst för producenter 11. Förändringar av värdet av känsliga produkter i förhållande till referenssituation 12. Antal olyckor (med skador och/eller dödsfall) 13. Förändringar av antalet registrerade överträdelser av producentorganisationens regler

text: För vattenbruksproducentorganisationer

text: 1. Volym och/eller värde av de arter som fångas eller saluförs 2. Försäljningsökning per art och/eller produkt i förhållande till en referenssituation 3. Antal och volym och/eller värde av nya produkter som säljs i förhållande till föregående år 4. Utveckling ”per capita” vad gäller uppskattat värde av skördad produktion 5. Utveckling vad gäller den andel foder för odlade arter som kommer från hållbara eller förnybara resurser 6. Utveckling vad gäller kvantiteter förorenade utsläpp 7. Utveckling vad gäller produktionskostnader per produktionsenhet 8. Utveckling vad gäller försäljningskostnader per produktionsenhet 9. Utveckling vad gäller genomsnittlig månadsinkomst för producenter 10. Förändringar av andelen osålda produkter i förhållande till referenssituationen 11. Förändringar av värdet av känsliga produkter i förhållande till referenssituation 12. Antal olyckor (med skador och/eller dödsfall) 13. Förändringar av antalet registrerade överträdelser av producentorganisationens regler